KNAUTIA 8IM0NKAIANA N. HYBR. 287 



a Knautia craciimelensis Porc.^ a Rodnai havasokból, a mely 

 utóbbi szintén liybridnek bizonyult ^ a két jelzett faj között, de 

 a K. Simo7ikaia7iató\ merőben eltér. A Porcius gyűjtötte és 

 tenyésztette példányok inkább a K. longifoliara,, a D e g e n által 

 gyűjtött példányok pedig a K. silvaticarsi emlékeztetnek. 



A K. Simonkaiana tanulságaiként kiemelhetjük azt, hogy: 



1. a K. silvatica és longifolia földrajzi (vertikális) elterje- 

 désük érintkezési pontjain kereszteződnek (Karinthia, Rodnai 

 havasok, Királykö) ; 



2. ezek a hybridek egymástól eltérők ; 



3. nem egyeznek meg a K silvaticanak azokkal az alak- 

 jaival sem, a melyek a konvergens fejlődés folyamán a K longi- 

 foliava.1 hasonlatosságot mutatnak ; 



4. a hybrid alak úgy a K. longifolia, mint a K. silvatica 

 egyes vonásait változatlanul átveszi; 



5. a hybrid alak jellemvonásai között olyanok is vannak, 

 a melyek a két szülöfaj jellemvonásai között közepet tar- 

 tanak. 



Hogy már most ezek a jellemvonások mennyiben állandóak > 

 mennyiben változnak a kereszteződés ismert törvényszerűségei 

 szerint, ezt részben a helyszínén, részben a kultúrában való 

 további vizsgálatnak kell eldöntenie, valamint azt is, vájjon a 

 hybrid ez esetben állandó jellegű fajjá alakul e, a mint ez a 

 Knautia génusz külünbö/.ő szubgénuszaiba tartozó fajok közötti 

 hybridek felöl beigazolást nyert {R. Degeni, Timeroyi, leucophaea, 

 byzantina, Visia7ii), miért is a K. Simonkaianara. a kutatók foko- 

 zott figyelmét óhajtom felhívni. 



A Magyar Nemzeti Múzeum növénytára birtokában levő és 

 annak igazgatósága által bemutatásra átengedett példány leírása 

 egyébiránt a következő : 



Rizomája vékony, kúszó, csúcsán kissé megvastagodó. 

 Szára alól kissé merev, lefelé fordult szőröktől szétszórtan, fel- 

 jebb elálló, hosszabb szőrökkel sűrűen fedett, kocsán^a rövidebb 

 és hosszabb szörözetű, a virágzat alatt borzas, a gallér levélkéi- 

 vel együtt mirigyes. Alsó levelei nyúlt lándzsások, nyúlt nyélbe 

 keskenyedek, kihegyezettek, vastagabbak, kopaszok, alól hálósán 

 erezettek, a felsők keskenyedő alappal ülők. szétszórt, hosszabb 

 szőrökkel fedettek, lassan keskenyedek. A gallér levélkéi nyúlt 

 lándzsások, borzasak, mirigyesek. Virágzata nagy, tömörebb, 

 4'5 cm. átm.. piros. Termése ismeretlen. 



{Knautia longifolia X <C silvatica = y^ K. Simonkaiana 

 n. hybr. Diagn. v. p. (60).] 



(A szakosztálynak 1910 november 23-án tartott üléséből.) 



' Porcius in Magjar Növénytani Lapok IX. (1885.) p. 128. 



^ V. ö. Szabó: Monographie in E n g 1 e r s Botan. Jahrb. XXXVI. 

 (1905) 442. old.; Index ibid. tíeibl. no 89. XXXVIII. (1907.) 31. old.; De 

 Knautiis 1. cit. 23. old. 



