. — 84 — 



0er bestaar i F0lge A. J ess en i) dels af „9eldre Yoldialer" dels af 

 „stenet Sand", begge Dele glaciale Dannelser. Den storste Del af 

 det 0vrige Omraade er dgekket af Sand af marin Oprindelse, mod 

 Syd af senglacialt Sand, men udenfor og nord for dette postglacialt 

 Sand; loengst mod Nord, fra Elling Aa og nordefter, optrseder de 

 bekendte ejendommelige Rimmer og Dobber, af hvis Dannelse 

 J ess en har givet en Forklaring (1. c. p, 266 — 267). I Folge denne 

 Forfatter foregaar Rinmiedannelsen derved, at der paa de smalle, 

 lave, af Bolgeslag og Strom frembragte Sandrevler ophobes Tang, 

 som af Bolgerne rulles til lange Polser. Af disse stanses ved Lav- 

 vande det fygende Sand og ophobes, hvorved Ryggen af Sand- 

 revlerne naar op over Vandet og giver Plads til Plantevsekst og 

 Sofugle, der ved deres Godning forbedrer Vilkaarene for Planterne. 

 Ved stadig Sandflugt og ved rigere Vegetation vokser Revlen mere 

 og mere, samtidig med at Str0mmen holder en Rende mellem 

 Pvevlen og Land aaben; men tilsidst lukkes Renden af Sand, og 

 Dannelsen af den nseste Revle tager fat udenfor; den nysdannede 

 lille Rimme forstorres ved Tilforsel af Sand, som fanges af Vegeta- 

 tionen, medens kun en ringe Del kommer ned i „Dobben", hvor 

 der paa Grund af Fugtigheden dannes en rig Vegetation, der 

 efterhaanden bliver kser-agtig med rigelig Humnsdannelse. Saaledes 

 har Jessen set en Rimmedannelse foregaa lidt nord for Lim- 

 fjordens Mimding ved Hals, og saaledes antager han, at den store 

 Rimmedannelse ved Aalbaekbugten er foregaaet, men den er i Nu- 

 tiden afsluttet. 



Min Undersogelse af det ovenneevnte Omraade er paa mange 

 Steder meget mangelfuld , saerlig vil jeg naevne , at Partiet mellem 

 Aasted — Kvissel — Elling — Knivholt og Flade Kirke naesten ikke er 

 midersogt. Jeg vil dog fors0ge at give en Skildring af Omraade ts 

 Vegetationsformer og den RoUe, de spiller. En stor Del af Landet 

 er dyrket, og da Jorden gennemgaaende er let, indtager Rugen den 

 forste Plads blandt Kornsorterne , dog dyrkes ogsaa en Del Havre 

 og Byg, derimod nsesten ingen Hvede; endvidere dyrkes Kartofler 

 meget og ligesaa Turnips („Roer") til Foder. Grsesmarkerne er 

 seedvanlige Kl0ver-Gr£esmarker, derimod er Grsesenge ikke videre 

 udbredte (se nedenfor). l0vrigt har jeg ikke havt Lejlighed til at 



') A. Jessen: Beskrivelse til Geologisk Kort over Danmark; Kortbladene 

 Skagen, Hirshals, Frederikshavn, HJ0rring og L0kken. Danmarks geologiske 

 Undeis0gelse. 1. Rsekke, Nr. 3, 1899. 



