_ 74 — 



Grussletterne er hverken talrige eller store. Om Vinteren staar 

 Sandfladen ofte under Vand. 



Ved Nordsiden af Sandfladen er der en bred Groft, Havne- 

 groften, over hvilken der enkelte Steder er Spange. Den var en 

 Gang et sejlbart Lob, omtrent ned til den lille So, der endnu findes, 

 men Sandet har nu nsesten tillukket det. Her oppe vokser nemlig 

 Landet, navnlig, saa vldt jeg ved, ud mod Ho Bugt. Man har her 

 Lejlighed til at se And elgr^esset optraede paa Sandbund og 

 som sandbindende Plante, der kan danne ganske lave, runde Klitter, 

 sora smgelter sammen til Sandinarsk (se Fig. 9). Ogsaa Salicornia 

 optrseder her og ligeledes udenfor Ghjceria''en. Paa lidt hojere 

 Steder kommer Hvene til og Isegger sine Ranker hen over Sandet og 

 opfanger ligeledes det Flyvesand, som ikke bindes af Sandfladens 

 Fugtighed, men af Vinden fores hen over den, mod 0st. Dens og 

 Andelgraessets Tuer fmdes blandede mellem hverandre. 



En hel Del af de ovenfor naevnte, fra Strandengene kendte 

 Planter optraeder ogsaa her, navnlig Glaux og PUmtago maritima 

 (jevnfor Ekskurs. 1893). 



Paa endnu hojere, af Flyvesand dannet Niveau tilkommer 

 Hjelmen, og vi kommer ind i et rent Klitterraen. 



Paa de vaadere Dele af Sandfladen, oppe omkring Havnegroften, 

 har der dannet sig en Slags Marskeng af lave Planter, nsermest en 

 Juncus-Gerardi-Eng med Agrostis alba. Her fandtes foruden disse 

 to : Carex distans; Centuncidus ; Jmiciis bufonius og supinus; Lep- 

 turus filiformis; Odontites littoralis, Plantago Coronopus ; Badio/a 

 iniUegrana i store Msengder; Scirpus rtifus; Erythrcea littoralis; 

 Sagina nodosa, maritima og procumhens; Spergidaria salina; Tri- 

 foJium repeals. 



Denne Engdannelse stroekker sig fra Havnegroft-Soen (som er 

 saa lavvandet, at vi vadede over den) hen ad Blaavand til og bliver 

 her mere marskagtig, navnlig gennemskaaren som Marskengene af 

 brede, dybe Grofter. Den havde smaa Forhojninger og Fordyb- 

 ninger, aabenbart stammende fra Sandflugt, og deres Plantevaekst 

 vekslede paa en interessant Maade efter Niveauet. 



Den nseste Dag (14. Juli) korte vi til Varde, men gjorde under- 

 vejs en lille Afstikker ned til Varde Aa ved Jandrup. Paa Byens 

 Side stoder Sandmarkerne lige op til Aaen, paa den modsatte er 

 der hoje Rorsumpe med navnlig Scirpus lacuster i store Msengder, 



