— 62 — 



staar ganske stejlt eller er eiidog delvis underininerede af Havet og 

 styrter efterhaanden ned, hvorfor Stranden i Ebbetiden ses dsekket 

 med st0iTe eller mindre, graesklasdte Lerkluniper eller hele store 

 Tuer, hvis fine Dele lidt efter lidt skylles l0s og fores bort af Havet. 

 (Fig. 4.) Bredderne er omtrent 0,8 — 1 m. hoje, hvilket inaa frem- 

 kalde nogen Formodning cm, at Bunden ved Landhaevning er 

 komrnen noget hojere, end den oprindelig var, men mere end en 

 Formodning heroni kan man endnu nBeppe have, for nsermere 

 Studier er gjorte^). Bredderne viser tydeligt, at Jorden er lagdelt, 

 og de forskellige Lag bar forskellig Modstandskraft mod 0stenvindens 

 Bolgeslag og mod Isgangen i Vintertiden; Bredderne former sig 

 derefter, idet de undertiden skraaner ret stserkt og uregelmsessigt 

 indad og nedad. Under Slikbunden synes der at ligge Sand. 



Medens Landet saaledes nu for Tiden tager af paa Vestsiden 

 af Ho Bugt, skal det vokse mod Nord ved Varde Aa. 



Planteveeksten paa Marskengene er noget forskellig efter 

 Niveauet : 



I. Der er nsermest Stranden segte Strandenge med Glyceria 

 maritima, Agrostis aJha, Juncus Gerardi, Glaux, Odontites littoralis, 

 Plantago maritima i smaa og middelstore Eksemplarer, Planiayo 

 CoronopuSy Trifolium repens, Triylocliin maritimum (spredt, lav, ikke 

 i store Tuer som paa Fanos imge Marsk), T. paliistre, o. a. 



II. Et hojere Niveau er betegnet isger ved Armeria vulgaris, 

 der paa vide Strsekninger i sin Blomstringstid kan give Engen en 

 rod Tone. Med den kan Andes: Carum Carvi (iseer paa opkastet 

 Jord ved Grofter); CocJdearia; Cerastium vulgatum; Flantago lanceo- 

 lata, maritima (med store, brede Blade) og Coronopus\ Ranuncidiis 

 acer ; Rumex crispus (paa opkastet Jord ved Grofterne) ; Taraxacum 

 officifiale-, Trifolinm repens og pratense; Triglocliin maritimum; 

 samt en hel Del smalbladede, tsette Grsesser, navnlig Agrostis-kriQi', 

 AntJioxanthiim, Bromns, Sieglingia m. fl. Gi'undvandet fandtes i 

 Maj Maaned paa ^li Meters Dybde. 



III. Paa et hojere Niveau, nsermere Land, hvor der var kom- 

 met Flyvesand ovenpaa, og Grundvandet i Maj vist laa omtrent i 

 1 Meters Dybde, var der mere Skjaller, Agertidsel, Musevikke, 

 Almindelig Honsetarm, Syre, Rod Svingel, Hestegrses, Gulaks, 

 Agrostis vulgaris i Maengde. 



') Hvor Ribe Aa lober gennem ^Holmene's gainle Marskenge, ligger den nieget 

 dybere end disses Overflade. Ogsaa her synes det vanskeligt at forstaa, at 

 Marsken er kommen til at ligge saa hojt uden Landha-vning. 



