— GO — 



Det nsesto Ophold gjordes ved Bordrup Kro, hvorfra Bes0g 

 aflagdes i Plantagen paa de store Klitter vest for den (se Ekskurs. 

 1893, S. 84 — 86). Fra den hojeste Klit haves en vid og interessant 

 Udsigt: mod 0st ser man ud over Engene ved Bordrup, over 

 Ho Biigt og over Landet hinsides denne belt ned til Esbjerg, hvis 

 hoje Vandtaarn tydeligt kan ses, samt til Fano ; mod Vest ud over 

 Karls Maersk Hede, den vidt strakte, ode, mest af fugtige Hede- 

 strsekninger opfyldte Flade, som vi gennemvandrede 1893. I den 

 nsermeste Del af samme saa vi de blinkende Vande af Hedesoerne, 

 som nu var meget mindre end paa hosfojede Billeder, Fig. i2 og 3, 

 der er tagne i Maj Maaned, og langt i Vest, bag den hele Flade 

 skimtedes utydeligt Klitternes takkede Toppe. 



En Del af Ekskursionens Deltagere begav sig ud til disse 

 Hedesoer, men her fandtes ikke andet, end hvad der var set ved 

 Preestesoen, ikke engang saa meget. 



En anden Del af Deltagerne vandrede mod 0st ud til Ho Bugt. 

 Terreenet ost for Bordrup Sande er i sin naermest disse vserende 

 Del mere eller mindre overflojet af Flyvesand, hvorfor det er dannet 

 af uendelig magre og torre Sandmarker med de for saadanne ejen- 

 dommelige Planter. 



Disse magre Sandmarkers Vegetation skitter Karakter, alt som 

 de bliver seldre. Paa en et Aar gammel Mark, hvor der forrige 

 Aar havde vEeret Rug, var Vegetationen en Rodknsevegetation; 

 foruden Rodknse var Agrostis vulgaris, Airopsis prcpcox og Jasione 

 almindelige; endvidere noteredes Achillea Millefolium og Ptarmica, 

 Leontodon autumnalis, Festuca rubra, Lotus corniculatus, Trifolium 

 repens, Gnaphalium silvaticum og Filago minima. 



Paa en Mark, der var ^2 Aar gammel, var Rodknae forsvundet, 

 og Vegetationen var hovedsagelig Agrostis vulgaris med Festuca 

 rubra, Airopsis prcecox, Jasione, Hypochceris radicata, Filago, Wein- 

 goertneria, Achillea Millefolium og Leontodon indblandede. (Se i0v- 

 rigt nedenfor om Sandmarkerne ved Blaavand.) 



De fjernere Dele er derimod Strandenge af Marskengenes Natur, 

 gronne Flader, daekkede med taet Grces og andre Urter, og hvis 

 Slikbund er gennemskaaren af dybe Grofter. Paa enkelte Steder 

 fmdes her segte Moser. 



Men medens den ovenfor omtalte Bugt ved JVordby viser os 

 et Eksempel paa en stadig foregaaende Nydannelse af Marskeng, 

 er Marskdannelsen her afsluttet, og Havet bryder nu tvsert imod 

 ned, hvad det tidligere bar bygget op. Bredderne ud mod Ho Bugt 



