- 57 - 



idet det selv indtager et lavere Niveau i en nogenlunde eller for 

 andre Blomsterplanter helt fri, taet og ejendoninielig blaagron Be- 

 voksning, fra hvilken dens lange Udl0bere vokser ind over forrige 

 Bgeltes ret aabne Slikbund, og det paa et bojere Niveau lindes 

 mere eller nilndre blandet nied andre Planter, navnlig Asfer Tri- 

 polinm, Spergnlaria, Triglochin maritimum i store, ofte tcet stillede 

 Tuer, Plantago muritima o. fl. 



Ostenfeld gjorde opmaerksom paa en Forskel niellem Tri- 

 (jlochin-P\anieA-ne, Idet nogle var oprette, frisk gronne og havde 

 smallere, halvtrinde Blade, andre var grovere, bavde bueformot 

 opstigende Skud og mere blaalig gronne, bredere og fladere (plano- 

 konvekse) Blade. 



En af de Planter, som ret tidligt indfmder sig, er Statice sca- 

 nica. Den 1. c. p. 50 formodede Grund til dens ofte pletvise Op- 

 treeden, at den nemlig bar Rodskud, som ofte staar flere sammen, 

 bekroeftedes ved en af Ostenfeld foretagcn Udgravning. 



4. Harril-Baeltet er det nseste hojere Niveau, navnlig 

 karakteriseret ved Juncus Gerardi og Glaux (se 1. c. p. 57). Det 

 bar livligere Farver, navnlig naar mange blomstrende Eksemplarer 

 af Armeria og ligeledes mange bvidgraa Pletter af Artemisia niari- 

 tima er indstroede. 



H0sletten var nu i fuld Gang; paa Grund af den langvarige 

 Torke var det slaaede Ho meget kort. Det var veesentlig dannet 

 af Juncus Gerardi, Festuca rubra, Armeria, Plantago maritima, 

 Triglochin, Glaux o. fl. 



Juncus Gerardi borer til de Arter, der gaar bojest op paa 

 egentlig Marskbund. Naar Overfladen bliver mere sandet ved det 

 vest fra tilfogne Sand, forsvinder den, og Vegetationen gaar over 

 i en mere almindelig Sandbunds, — den bliver en overvejende 

 Armeria-Festuca /v<^/-a-Vegetation, dannende et 5te Baelte. 



Gte Bselte er det egentlige Flyvesandsbaelte ; hele Fladen er 

 her dsekket med et mere eller mindre tykt Lag af Flyvesand, der 

 mange Steder er loftet op i Klitter. Hele Floraen var her aldeles 

 forskellig fra den tidligere. I Grofterne, som var gravede ved Vejene, 

 og som var mere eller mindre fugtige, fandtes ligeledes en helt 

 anden Plantevsekst end i Marskgrofterne mod 0st. 



Fra Grofterne og tilstodende Marker noteredes: Agrostis alba, 

 Alopecurus geniculatus , Leontodon autumnalis, Trifolinni repens, 

 Triglochin palustre. Fra lavere Niveau: Batrachium liederaceum, 

 Bidens sp., Gnaphalium uliginosum, Juncus bufonius, Montia 



