— 54 — 



ikke danner en opret, sympodial Stsengel, men udgaar enkeltvis fra 

 det krybende Rhizom" (Ostenfeld). (Af mine Tegninger fra 1868, 

 da jeg tilbragte tre Uger paa Fano^ fremgaar, at den ogsaa fandtes 

 der den Gang.) 



2. Kveller-Bfeltet, Salicornia herhacea voksede i Msaengde 

 i det lavere Vand og op paa Voldene mellem Gr0fterne; den 

 ydre Ende af Voldene daekkes endog belt af den. Fig. 1 forestiller 

 yderste Rand af Landvegetationen ; Slikbunden er bevokset med 

 Salicornier paa de ved Gr0ftegravning dannede lave Forbojninger ; 

 i Grofterne Zostera. Der var en kendelig Forskel mellem Indl- 

 viderne, idet de i Vand voksende var meget kraftigere og frisk 

 gr0nne, de andre lavere og mere r0dlige (vel af rigeligere Lys), 

 som omtalt 1. c. S. 55. Paa Slikbunden voksede mange blaagronne 

 Alger. 



I den faste Marskeng fandtes mange Huller, af hvilke nogle 

 bavde en for Blomster-Planter blottet Bund, der var lerfarvet og 

 undertiden ved Udt0rring mere eller mindre revnet, men som bavde 

 brunlige eller blaagronne Pletter, dannede af blaagronne Alger m. m. 

 Hvor Bunden var revnet eller bavde Mserker af tidligere Revner, 

 saas de blaagr0nne Alger isfer at bave udviklet sig i Furerne. 

 Ogsaa enkelte Gronalger {Spirogyra) og spinkle Eksemplarer af 

 Fucus vesictdosus kunde fmdes opkastede her. I nogle Huller var 

 lave og r0dlige Individer af Salicornia fremkomne. Det var altsaa 

 naermest til dennes Bselte, at disse Huller maatte benregnes. Op- 

 rindelsen til disse Huller, der er karakteristiske for alle Marsk- eller 

 Strandenge med Slikbund, bar bidtil ikke vseret klar; men, efter 

 bvad jeg saa paa et flygtigt Besog paa Fano i April 1902, stammer 

 de fra de 0delaeggelser, som Hojvandets Bolger om Vinteren anretter 

 paa Marskbunden; bvor denne bar Punkter, der lettere kan an- 

 gribes, kan Bolgerne sede sig lidt ned, og naar Vand senere bliver 

 staaende ber, kan Hullet udvides og faa stejle Sider. Rimeligvis 

 vil ogsaa Havalger og Tang, som opbobes paa disse Pletter, kunne 

 medvirke til 0del8eggelsen. Der f0res aabenbart en stadig Kamp 

 mellem den af Havet dannede Marsk og Havet selv; fra HuUernes 

 Sider kan man se Andelgrsesset strsekke sine Skud ind over dem 

 og s0ge at erobre Pladsen tilbage. Paa de b0jere liggende Dele 

 af Marskengen kommer andre Blomsterplanter til, f. Eks. Suoeda, 

 Spergidaria, Glyceria m. fl., og Hullerne kan til sidst belt tillukkes. 



3. Andelgraessets Bselte kan deles i to eller maaske flere. 



