— 93 — 



tago lanceolata, Clinopodiiim, Equisetum hiemale, Campanula trache- 

 Hum, Solidago o. fl. 



Et ganske lignende Tornekrat findes omtrent ved Foden af 

 Pikkei'bakken (imdersogt ^^/t); ogsaa her er Primus spinosa, Ros(( 

 canina og mollis de hyppigste Buske, dernoest Cratcegus, liiihus- 

 Arterne, lidt Eg og El, Salix anrita og enkelte Hyld og vildl Piiere- 

 trae; af Urter noteredes c. S25 Arter. — Saadanne Tornekrat er vist 

 almindelige overall her i Landet i nogenlunde friigtbare Egne, og 

 som en Form af dem kan man vel betragte Gaerde-Krattene og 

 ogsaa den rige Urtevegetation uden Buske, som er saa hyppig paa 

 gamle Gserder. I vort Omraade findes de ret hyppigt i Lavlandet 

 nord for Bakkeoerne og indtil Ellingaa, saerlig omkring Hjorring- 

 Landevejen. 



Tilbage af Skove og Krat er nu kun Bogeskoven, og om den 

 har jeg ikke meget at meddele, samt Plantningerne af Naaietraeer. 

 Paa Flade-Bakkeo findes mange Steder Smaastykker af B0geskov. 

 undertiden samlet i Lavningerne til virkelig Skov, saaledes f. Eks. 

 ved Flade Prasstegaard og i Fylleled, men oftest som Purdannelser 

 paa Bakkerne og omgiven af Hede. Paa Bangsbo-Bakke0 er som 

 naevnt Vestsiden skovklaedt for sin storste Del; noget er ogsaa be- 

 plantet med Gran. Bogeskoven staar mest paa Morbund, og 

 Vegetationen praeges heraf; nogle Notitser fra et enkelt, ret aabent 

 Bogeparti angiver folgende (unders0gt -Vt): Skovbunden er be- 

 vokset med Aira f.exuosa, Poa nemoralis, Oxalis, Convallaria, Polg- 

 gonatmn mnltiflorum, Majantliemum, Anetnone nemornsa, Trientalis, 

 Holcus mollis, Hieracium vulgatum, Stellaria holostea, lidt Blechmim 

 og andre Bregner, etc. Under B0getr9eerne staar nogle Buske i 

 spredte Eksemplarer, f. Eks. ; Salix aurita, Sorhus, Rhamnus fran- 

 gida, jRiihiis 2)licatus, Qtiercus rohur, Ruhus idoens etc. Andre Steder 

 staar B0gene ganske taet, saaledes at der na^sten ingen Vegetation 

 er, og her er vel naeppe Mordannelsen rigtig udviklet; dette findes 

 isaer naer Aaen taet ved Bangsbo-Gaard. Da imidlertid mine Op- 

 tegnelser om Begeskoven som naivnt er meget faa, kan jeg ikke 

 gaa nsermere ind paa Behandlingen af den ; men den synes at ligne 

 de andre B0geskove i Vendsyssel ^). 



') Se Ove Paulsens Beietning, p. XXVIII og J. Hartz's, p. XLV, 



