De danske AmbWstegiumarter. 



Ved 

 Aug. Hansen. 



Slaegten Ainblystegium Br. eur. ex parte = Eu-Amblystegium 

 Lindb, (undt. A. filicinum (L.) Br. eur.) danner en vel afgroenset 

 Gruppe indenfor Familien Hypnaceae. De hertil h0rende Arter 

 voxer naesten alle paa fiigtige, skyggefulde Steder hen over Jord, 

 Trae eller Sten, enkelte paa Sten og Trseveerk i rindende Vand. 

 Storrelsen er ret forskellig, men de Fleste er dog smaa eller meget 

 smaa og af en ret ejendommelig Habitus. 



Naesten alle Arterne er enbo, kun A. Sprucei og A. fallax er 

 tvebo. Konsorganerne, „Blomsterne", sidder paa Hovedsteenglen eller 

 de kraftigere Grene; de hanlige danner smaa lukkede Knopper med 

 nervelose Daekblade og faa Antheridier og Parafyser. Stsenglen er 

 i Reglen krybende og fasthaeftet til Underlaget ved talrige Bundter 

 af Rhizoider, som ogsaa ofte udgaar fra Grunden af Bladnerverne 

 og nsesten altid med lancetformede Parafyllier omkring Grenenes 

 Grund. Der findes 2 — 3 Lag tykvaeggede gule, brune eller gronne 

 Barkceller og en Centralstraeng af snaevre, tyndvaeggede Celler (undt. 

 Serpo-Leskea Hampe, som mangier Centralstraeng). Bladene er 

 taglagte, vandret udstaaende eller opret udstaaende, fra bredere, 

 aegformet Grund kortere eller laengere tilspidsede, sjaeldent stumpe. 

 helrandede eller fint tandede, med Nerve til Midten, hen imod 

 Spidsen, eller belt udlobende (Nerven mangier hos Serpo-Leskea). 

 Nerven er hos de fleste Arter temmelig svag, dannet af faa Cellelag. 

 Hos A. irriguum, A. fallax, A. fluviatile og A. varium er den paa 

 Tvaersnit rund eller oval og dannet af indtil 7 — 8 Lag ensartede, 

 tykvaeggede Celler. Hos A. fallax er iVerven tillige udlobende, hos 

 de andre tre Arter forsvinder den lige nedenfor eller i selve Blad- 

 spidsen. Hos de ovrige Arter er Nerven kortere og gennemlober 

 sjaeiden mere end de to Tredjedele af Bladet. 



