— 397 — 



ofte 6 Gange saa lange, i den nederste Halvdel af Bladet overvejende 

 rhombiske og korl rektanguloere, 0,010— 0,012 mm. brede ved Bladgrunden 

 langs Nerveii, 0,012 mm. brede og ret tykvaeggede, i Bladhjernerne 

 en starre Gruppe af granne, kvadraliske Geller med svagt 

 fortykkede Vaegge. 



Perichsetium staerkt filtet, 1.5 mm. hejt; Perichaelialblade blege, laengde- 

 foldede, seg-lancetformede med kort, opret eller udbajet Spids, helrandede 

 eller lidt tandede i Spidsen. Nerven kraftig, gran, naesten udlobende. 

 Seta tynd, 1— 3ctm. lang. Kapsel gulbrun, staerkt krummet og indsneret 

 under Mundingen, 1,5 — 2,5 mm. lang og 0,4— 0,7 mm. tyk. Laaget 0,5 mm. 

 hojt , kegleformet. Ringen dannet af 2 - 3 Celleragkker, 0,03 — 0,04 mm. 

 bred. Peristomtaender g«ldgule, 0,50— 0,65 ctm. heje, ved Grimden 0,09 mm. 



Fig. .0. A. seiyens (L.). 

 a —d Blade af Hovedailen, h Bladgriind af samme, e—c/ Blade af var. latifoUa. 



brede. Indre Periston! bleggult, papillost. Sporer brungronne, naesten 

 glatte, 0,010— 0,014 mm. Maj, Juni. 



Meget almindelig paa Jord, Tragstammer, Sten etc. og altid rigeligt 

 fruktificerende. Varierer overordentligt i Habitus, Bladform, Cellevaev etc. 

 uden at den dog synes at danne nogenlunde konstante Varieteter. Paa 

 Sandjord, saerlig i Klitter trseffes ofte en fin, naesten nervelos Form (var. 

 depau2)erata (Boulay)), som skuffende ligner A. subtile. En traadfin Form 

 med 0,07— 0,10 mm. tyk Stamgel og spredte , 0,5 mm. lange Blade af 

 korte, tykvseggede Geller er vistnok identisk med var. serotina Lindb., den 

 er almindelig paa Traestammer i Skov. En tredje Form (var. latifolia 

 n. var.) danner brungranne, stive Tuer med meget talrige oprette Grene. 

 Bladene er bredt aegformede, kortspidsede, 0,6 mm. lange, 0,3 mm. brede. 

 af i den nederste Halvdel kvadratiske og kort rhombiske, tykvaeggede, i 

 den overste Halvdel 0,09 mm. brede og 0,012—0,020 mm. lange Geller. 



Botanisk Tidsskrift. 25. Bind. 26 



