_ 400 - 



1 1' ret T list and staerkt udspaerrede Blade. Stsenglen gron. fast- 

 lieftet raed talrige Rhizoider, som ogsaa ofte udgaar fra Ryggen 

 af Bladnerven, 0,15— 0,20 mm. tyk. Parafyllier lancetformede. Greiie 

 talrige, korte, opstigende, ofte toradet stilled e, henimod Spidseu af 

 Hovedstsenglen aftagende i Laengde og nedliggende. Staengel- og Greii- 

 blade vandret udspaerrede, i Spidsen af Stfenglen ensidige, Staengel- 

 blade 1,0— 1,2 mm. lange, 0,35— 0,50 mm. brede, sjaeldnere iiidlil 1,5 mm. 

 lange, fra bredt aegformet eller trekantet Grund pludselig 

 afsmalnende til en smal og fin Spids, der ofte er laengere 

 end den brede Del, tandede i Randen fra lidt ovenfor Grunden til 

 henimod Midten. Nerven gren eller gul, 0,03 — 0,05 mm. bred, gennem- 

 lebende de tre Fjerdedele til fire Femtedele af Bladets Laengde, sjaeldnei-e 

 forlgenget najsten til Spidsen. Bladceller ret tykv^eggede, forlasnget rhom- 

 biske og spidst sexsidede, 0,009— 0,010 mm. brede, midt i Bladet 3—5, i 

 Spidsen 6 — 8 Gange saa lange, ved Bladgrunden nogle Rfekker 

 rektangulaere, 0,012 — 0,016mm. brede og 2—3 Gange saa 

 lange, tykvgeggede og porede, grenne eller gule Celler. som 

 fortssettes et Stykke op langs Bladranden og danner en tre- 

 kantet Gruppe, som gaar jsevnt over i de snsevre Celler 

 hojere oppe i Bladet. Grenblade lancetformede, langt og fint til- 

 spidsede, indtil 1 mm. lange og 0,2— 0,25 mm. brede, med Nerve til Midten. 

 Perichffitium staerkt filtet. Perichaetialblade 1,6 mm. heje, aeglancet- 

 formede, helrandede eller lidt tandede i Spidsen, laengdefoldede med kraftig 

 gulgren Nerve, som forsvinder i den lidt udbejede Spids. Seta 2 — 3ctm. 

 hoj, redgul, opadtil lysere, Kapslen 2,5 mm. lang, 0,8 mm. tyk. Laaget 

 kegleformet med rod Vorte, 0,65 mm. hajt. Ring 2 — 3radet, 0,032 — 

 0,045 mm. bred. Peristomtaender orange, 0,55 — 0,60 mm. hoje, ved 

 Grunden 0,10 mm. brede. Indre Peristom gult. fint papillest. Sporei- 

 brungronne, fint papillose, 0,010 — 0,016 mm. Juni. 



Almindelig udbredt paa Trsredder, Sten og fugtig Jord, altid frugt- 

 ba?rende. Varierer navnlig i Storrelse og Bladspidsens Lfengde. Man kan 

 adskille to Hovedformer, en, som bar kortere Bladspids og losere Cellevgev 

 (forma hrevifolia) og en med lang og fin Bladspids, snevre Bladceller og ta^ttere 

 Cellevaev ved Bladgrunden (forma long i folia). Begge Former gaar jaevnt 

 over i hinanden og synes at vaere omtrent lige hyppige. Forma brevifolia 

 kan ofte vaere meget vanskelig at adskille fra A. serpens, ligesom kraftige 

 Former naermer sig til visse Former af A. Kochii. Bladgrundcellernes 

 Forhold danner her det bedste Kendemaerke, idet A. Juratzkanum bar 

 0,012 — 0,016 mm. brede, ovale eller rektangulaere, A. Kochii en betydelig 

 storre Gruppe 0,014—0,020 mm. brede, ovale og A. serpens mere tynd- 

 vaeggede, overvejende kvadratiske Celler ved Bladgrunden. 



