— 410 — 



at" Meelkesaft dEekkede Saarflader. I Sammenligeng hermed kaii 

 henvises til, at det ikke er lykkedes de Forfattere, soni har arbejdet 

 med Pollenunders0ge]ser ^), at faa Stevkorn af Compositce til at spire, 

 iiagtet de har anvendt mange forskellige Vsedsker til Fors0gene. 

 Ogsaa Ostenfeld har gjort et Par Fors0g (med Cichoriuni Intyhus 

 og Hieracium aurantiacum) i den Henseende og med negativt 

 Resultat; der blev benyttet destilleret Vand, hvori afskaarne Ar 

 var lagte, men St0vkornene sprasngtes efter V2— 1 Times Forl0b. 

 Endvidere unders0gtes Arrene hos Hieracium aurantiacum, H. Pilo- 

 sella, H. tridendatum og Crepis virens omhyggeligt, uden at det var 

 muligt at finde et eneste St0vkorn med Pollenr0r. Derimod var 

 der paa Arrene af Dahlia variabilis, der benyttedes som Kontrol, 

 talrige Korn med Pollenror at se; Stovkorn af denne spraengtes 

 ikke ved 7 Timers Ophold i destilleret Vand med Argrene. Det 

 synes saaledes, som , om Cichoriem har Stov, der enten ikke eller 

 vanskeligt spirer, men Forholdet er endnu altfor hdt undersogt, til 

 at del' kan siges noget bestemtere herom, 



Ved de foretagne Kastrationsforsog viser det sig, at a 1 1 e d e 

 benyttede Arter af Hieraciiim-SXdd^ien saetter vel- 

 udviklet og spiredygtig Frugt, efter at St0vknapper 

 og Grifler er fjsernede, — med andre Ord: de synes at for- 

 holde sig ligesom de tvekonnede, men parthenogenetiske 

 Tar axacum- ki'iev. Vi har arbejdet med 19 forskellige Arter, 

 som har givet positivt Resultat. Et eneste negativt Resultat, som 

 hidrorer fra en Gruppe Individer af Hieracium Pilosella, kan ikke 

 regnes, da det viste sig, at den benyttede Plante overhovedet ikke 

 satte Frugt, ejheller i de urorte Kurve^); derimod gav et andet 

 Individ (eller rettere Individgruppe), som normalt danner Frugter, 

 ogsaa Frugt efter Kastrering. Vi mener derfor at kunne sige, at 

 alle de unders0gte Arter har givet positivt Resultat, og da disse 

 Arter tilhorer forskellige Afdelinger af den store Slsegt, gaar vi vist 

 nseppe for vidt ved at formode, at hele Sleegten forholder sig ens 

 i denne Henseende. Selvfolgelig bor dog dette undersoges for mange 



') Molisch, H.: Zur Physiologie ties Pollens, etc. — Silzungsber. d. k. Akad. 



d. Wissensch. in Wien, Bd. Gil, Abth. 1, Juni 1893, p. 428 (6). 



Lidforss, Bengt: Weitere Beitiage zur Biologie des Pollens, p. 291. — 



Jahi'b. fur wissensch. Botanik, Vol. 33, 1899. 

 ^) Det samme er ogsaa Tilfseldet med den Plante, som Raunkiajr ifjor (19(>i) 



benyttede og paa hvilken ban grundede sin Ytring om, at Hieracium lige- 



saalidt som de andre undersogte Slaegter kunde sa;tte Frugt efter Kastrering. 



