Musci LappouicC Kolaensis. 



Kalk ^ag jag ingenstades; enligt uppgift af Boehtlingk ^) 

 upptrader dock dolomit pa on Kildin. 



Lapponia rarsiigensis ar daremot myeket I'attig pa berg; 

 kiisten ar lag ocli sandig och endast vid floderna trada klip- 

 porna Irani i dagen. Sjalf hade jag tillfalle att undersoka sadana 

 endast vid Tshapomaflodcn, dar de utgoras af rod sandsten. 



Inom barrskogsregionen bar jag undersokt klippvegetationen 

 i omgitningarna af Kantalaks, vid foten af Shelesnaja gora, Kre- 

 stovaja gora, Tshiin och Hibina, vid Tshapomafloden, vid myn- 

 ningen af Tulomafloden samt vid bottnen af Kolafjorden. Dessa 

 tva sistnamnda lokaliteter ligga dock pa gransen till bjork- 

 regionen. 



Brant, solopjmi granitvdgg pa Krestouoja gora med expo- 

 sitioH mot soder. Sparsam mossvegetation. 



1. Pa sjalfva vaggen: 



MolUa tortuosa ster. 

 Gnmniia torquata ster. 



2. I sandfyllda springor: 

 Bartramia ithyphylla fert. 

 Fohlia cruda fert. 



3. I klyftor: 

 Stereodon Sprucei ster. 



Brant, soloppen granitvdgg vid foten af Tshnn med exposi- 

 tion mot soder. Sparsam mossvegetation. 



Grimmia ovalis fert. 



Leersia brevicoUis fert. 

 Oncophorus schisti fert. 



1. Pa sjalfva vaggen: 



Ceratodon imrpureus. 

 Grimmia ovalis fert. 

 Grimmia torquata ster. 

 Dicranum longifoiium ster. 



2. I sandfyllda springor: 



Fohlia cruda fert. 

 Weber a sessilis ster. 



Hypnum strigosum ster. 

 Pterygynandrum filiforme ster. 

 Medivigia albicans ster. 



Tortida latifolia fert. 



1) Se X. I. Fellman, Plantce vasculares in Lapponia orientali sponte 

 nascent es, p. XVI. 



