Fortsatta iakttagelser torande Smalands \ iixtl ig-het. 



HI 



en normalflora for hela sodra och mellersta Sveriges konti- 

 nentaltrakter. 



De mest framtradande olikheterna i detta landskaps ve- 

 getation determineras, sasom ofvan mimndt ar, af vatten- 

 skilnaden mellan Ostersjon och Kattegat; och i allmanhet ju 

 nier man nalkas ostein, desto artrikare blir floran. Sasom 

 forut at namndt, bestammes i Smaland knappt nigra andra 

 vaxters grans af latitnden iin bokens, afvenbokens och alderns. 

 Knappt nagra vaxter synas upphpra med boken (sasom en 

 sadan kunde man med Wahlenberg anfora Hydrocotyle vul- 

 garis), ehuru flera sydliga vaxter, som forekomma straxt inom 

 landskapets sodra grans genast upphora. men ater framkomma 

 i dess nordliga del, t. ex. Mercurialis perennis. 



Ibland vaxter, som inom Sverige hafva sin sydgrans inom 

 Smaland, kunna anforas: Sceptrum Carolinum, Betula nana, 

 Carex livida och globularis, hvilka enligt Lektor Zetterstedts 

 asigt kunna anses for de mest nordiska former i hela pro- 

 vinsens flora, Erigeron Mulleri, Galium trilidum, Campanula 

 patula, Echinospermum deflexum, Utricularia neglecta, ochro- 

 leuca och pulchella, Libanotis montana, Nuphar pumilum. 

 Ranunculus cassubicus, Erysimum hieracifolium, Arabis are- 

 nosa jj borealis, Geranium bohemicum, Viola suecica, Poten- 

 tilla rupestris och alpestris, Lathyrus heterophyllus, Salix 

 myrtilloid.es, Alnus incana, Epipactis atrorubens, Sparganium 

 fluitans och affme, Carex ornithopoda, acmatilis, tricostata, 

 Persoonii och loliacea, Aira bottnica, Calamagrostig phrag- 

 mitoides och Halleriana, Asplenium viride m. fl. Mindre ar 

 antalet af dem, som icke forekomma nordligare an i Sma- 

 land, t. ex. Helichrysum arenarium, Pulicaria vulgaris, Ga- 

 leobdolon luteum, Thalictrum aquilegifolium, Circsea interme- 

 dia, Carpinus Betulus och Corynephorus canescens. 



Naturligt ar, att sodra Smaland hyser manga arter, hvilka 

 raaste anses sasom representanter fran Skanes och Blekinges 

 flora, likasom norra delen har flera vaxter, som paminna om 

 Ostergcitland. I Jonkopings Ian hafva Tveta och Wista ha- 

 rader den rikaste floran, dernast Ostra harad. I Kronobergs 



