Fortsatta iakttagelser coranie Smalandf vaxtlighet. 



83 



tal intraflade 7 dagar tidigare vid Gripenberg an vid Ljuugby. 

 I afseende pa Gripenberg synes granskapet af Sornmen hafva 

 ett mildrande inflytande pa klimatet, afvensom de djupa da- 

 lame raellan N. Wedbo harads berg synas bafva ett mildare 

 klimat, an de narbelagna bergshojderna. Utora det bestamda 

 inflytande. som granskapet af liafvet visar pa vaxtligheten. 

 verka afven storre sjoar fordelaktigt pa densamma, formil- 

 drande klimatet. Sa f. ex. Wettern, sa Asnen etc. Frees 

 liar i Botaniska utflygter anfort, att vid Femsjo plaga foljande 

 vaxter blomma i denna ordning: Gralanthus d. 1(> Mars, Co- 

 rylus d. 28 Mars, Eriophorum vaginatum d. 3 April, Salix 

 acutifolia d. 5 April, Pulsatilla vernalis d. 9 April. Draba 

 verna d. 10 April. Chrysosplenium d. 12 April ocli Empe- 

 trum d. 14 April. Motsvarande iakttagelser fran andra stallen 

 inom Smaland saknas, med undantag af Wexiotrakten, We- 

 stervikstrakten (af P. Holmberger) och Kalmartrakten (af C. 

 A. Westerlund.) 



4) I afseende pa jordmaaens heskaflenhet. I allmanhet 

 synas inom detta landskap vattendelarne i markbar man be- 

 stamma vaxternas fortkomst och fordelning. Ofta liar bar 

 bvarje flodomrade sin egen fysiognomi, atminstone flera ut- 

 markande vaxter. Mest i ogonen fallande iir skilnaden mellan 

 ostra och vestra Smaland eller den del af landet, hvars vatten 

 utfalla 'i Ostersjon och den delen, hvars floder uttommas i 

 Kattegat. Den senare delen eller vestra Smaland innehaller 

 62,oo qv. mil och utgor saledes ej fullt l /i af hela landska- 

 pets vidd, samt bestar nastan endast af tva stora flodomraden. 

 neml. Lagadalen och \i>sadalen. Ostra Smaland deremot 

 innefattar 205,os qv. mil samt bestar af flera flodomraden, 

 bland hvilka de storsta aro: Emadalen af4(i,« qv. mils vidd, 

 Morrumsdalen af 32 qv. mil, Helgea-dalen af 18, 5 o qv. mil, 

 Vetter-dalen af 13,,,, qv. mil, Sommadalen af 12, 35 qv. mil 

 m. fl. Visserligen skulle vattenskilnadslinien sasom grans i 

 vegetativt hanseende kunna synas ganska vilkorlig, och val 

 ofvergar afven har den ena lokalen i den andra : sa liar Ostbo 

 harad en mera ostlig vegetation an Westbo harad och Helgea- 



