77 



ratta, qvarsittande foderflikav; Kronblad morkt rosen- 

 rcida, sail, hvita. 

 b. Smdhl pa undre sidan med talrika, rodaktiga (ferruginosa) 

 Handler, deraf starkt luktande ("odore terebinthaceo"). 



6. R. sepium (Thrill?; Koch — sasom R, carina d\). 



Taqijor likform., vanl. foga talrika; Smdblad dubbel- 

 sagade; Fruiter laderartade, raed utst&ende, affallande 

 foderflikav, jernte skaften glatta: Kronblad vanl. hvita. 

 (R. inodora Fr., Hn.) 



7. R. nd)iginosa L. mant. II., 564. 



Taggar olikforra., vanl. mycket talrika ; Smdblad som 

 foreg.; FruJcter som foreg., men jemte skaften ra. 1. m. 

 styft glandelhariga ; Kronblad oftast morkt rosenroda. 



Foljer nu att framstalla nagra anmarkningar med an- 

 ledning af rain belmndling af nagra blad ofvanstaende arter. 



R. viUosa L. 



Rorande hit forda trenne former ar det ytterst svart att 

 komma till nagon fullt stadgad asigt. Vanligen framstallas 

 de numera sasom skilda arter. Linne skilde dem icke fran 

 hvarandra. Da ban 1753 utgaf sin Species plantarum och 

 derst. beskref sin R. villosa foliis ntrinque villosis, fructu 

 spinoso, kande ban den endast fran "Europa anstrali" och 

 asyftade da sakerligen den form, som 1762 af Prof. Herrmann 

 i Strassburg beskrefs under narau af R. pomifera. Men i 

 Flora Suecica ed. II. intager Linne bland tillaggen nnder n:o 

 1295 R. villosa (till hvilken citeras Hallers Enum. Stirp. 

 Helv. — och Sp. pi. 491). Denna R. villosa hade da nvligen 

 blifvit funnen vid Akero i Sodermanland af P. Osbeck. Akero- 

 exempl. lara emellertid enl. Fries Nov. 150 tillhora R. to- 

 mentosa eller mollissiraa, hvilken senare ock under namnet 

 R. villosa ligger i Linne's herb. (enl. Woods och C. Hart- 

 man). Hvad nu forst angar dessa 2 former, R. pomifera och 

 R. mollissiraa, s§ aro de obestridligen i sina extremer mycket 

 skilda - bade babituelt och genom ofvan anf. kannetecken; 



