7*i 



Om Sverigos Rosa-arter. ■ " 



2. 7?. carelica Fr. S. V. Scand. 171. 



Grenar med likform., mest borstlika taggar; Smablad 

 3_5, enkelsagade, under oeh i kanterna jemte skaften 

 smaharigt ludna, under hvitaktigt grona ; Frukter paron- 

 formiga-aflanga (ofta med sned spets>, kottiga (enl. Fr.), 

 vanl. glatta pa (slutl. nagot tillbakabojda ?) glandelhariga 

 skaft ; Foderflil-. ungef. af kronbladens langd, forofr. som 

 foreg.; Kronblad vanl. ljusroda. 



3. R. cinnamomea L. sp. pi. 703. 



Grenar med raka, teml. glest (ofta partis vid bladskaftens 

 bas sittande) taggar (stundom oviipnade); Smablad 5 — 7. 

 ellipt.-aflanga, enkelsagade, under vanl. smaludna och gra- 

 aktigt grona ; Fr aider klotrunda (— sallan paronfonniga = 

 i) turbinella Hn!), mjoliga, tidigt mognande, jemte de raka 

 skaften glatta: FodcrjUkar som foreg.; Kronbladr iida. 



IT. K. cauiuae Fr. Nov. 142 seqq. 



Arssl'ott med glesare, icke borstlika taggar: Foder- 

 flihar mer 1. mihdre parflikiga. 

 A. Taggarne typiskt raka. 



4. R. villosa L. (sensu lat.) 



Taf/rjar teml. 'likform.. raka eller — is. payngre grenar 

 - nagot krokta; Smablad dubbelsagade, m. 1. in. hariga 

 1. ludna, vanl. med fina glandelhar under och i kanterna ; 

 FruJder tidigt mognande, slutl. inuti mjoliga (1. "pulposi"), 

 med uppratta, qvarsittande foderflikar ; Kronblad morkt 

 rosenroda-livita. 



a) pomifera (R. pomifera Herrmann. Diss, de Rosa 17). 



Smablad utdraget-bredt aflanga, oftare teml. tunna 



och grona, under glanduldsa (med vanl. breda och ut- 



staende sagtander); FruJder stora, runda 1. paronform., 



styft glandelhariga pa slutl. lutande skaft. 



ft) mollissima (Willd. sp. pi.? - - E. molliss. Willd. Enum. 

 Berol, Fr. Nov.!) — Smtiblad rundade-ovala, vanl. tjocka 

 oeh gragrona; Fnikter som foreg. men smarre. glatta 

 eller glandelhariga, pa vanl. glandelhariga, uppratta skaft. 



