56 



N. J. Sclieutz. 



pa densamma, att det ar ganska svart att bestamma, huru 

 stor del latitudsskilnaden liar derutinnan. Man kan icke an- 

 fora manga vaster, hvilkas griins synes riitta sig efter latituden ; 

 de mest anmarkningsvarda af dessa aro Boken och Afvenboken, 

 hvilkas nordliga granser har antraffas, samt Aldern, hvilken 

 icke forekommer langre mot soder an till mellersta Smaland. 



2) Landets hojd ofver hafvet synes deremot verka mera 

 pa vaxtligheten. Ibland sydligare landskap bar Smaland i 

 allmanbet det hogsta laget ofver hafvet. Endast ungefar 2 / 9 

 af landet aro belagne mindre an 300 fot ofver, deremot om- 

 kring % mellan 300 och 800 fot ofver hafvet samt omkring 

 2 / 9 mer an 800 fot derofver. Hogsta punkten af landet ar 

 i granskapet af Almesakra kyrka i Westra harad. I allman- 

 het ar landskapets nordvestliga trakt bogst och den intill 

 hafvet angransande ostliga delen lagst. Forofrigt aro Wetter- 

 dalen, Sommadalen och gransen mot Halland cle lagsta delarna 

 af landet. Men afven hojden ofver hafvet synes ej sa betyd- 

 ligt inverka pa vaxtligheten. Den ar i allmiinhet for ringa 

 till landets latitud for att kunna visa ett markbarare infly- 

 tande pa vaxtligheten. Man kan ej med Geijee anse orsaken 

 till Skanes och Smalands olika vaxtlighet, naturliga beskaf- 

 fenhet och alstringsformaga bero pa det senares hoga lage 

 ofver hafvet, utan bor denna olikhet rattast sokas i jord- 

 grundens olika beskaffenhet, 



3) I afseende pa klimatet, som mest betingas af de tva 

 foregaende momenterna. Jordtemperaturen synes vara den- 

 samma som eller nagot lagre an luftens medeltemperatur. 

 Sa t. ex. bar J. Fobsandee enligt aren 1823—24 anstallda 

 observationer uti en kalla i Bratakra iing af Bexheda socken 

 funnit jordtemperaturen vara omkring 7°Cels. eller samma 

 varmegrad, som Evedals helsobruniis kallor utvisa. I Male- 

 kalla, som ligger 3 / 8 mil fran Stocketorp, har Hisinger ob- 

 serverat temperaturen vara 6,8°Cels. Nar de metereologiska 

 observationer, som anstallas vid telegrafstationerna, blifva 

 jemforda med hvarandra, skola de utan tvifvel lemna flera 

 intressanta upplysningar. 



