14*4 



Literatur-ofrersigt. j.-t»/ 



hanseende af storsta intresse. Da Christiania-trakten ar ser- 

 deles oravexlancle till jordgrund, bergarter och formationer 

 lampar den sig serdeles val for dylika undersokningar, ehuru 

 dessa alltid aro forenade tried stora svarigheter-. De imder- 

 sokningar forfattaren under flera ar med flit och noggranbet 

 anstallt, hafva ledt bonom till hufvudsakligen foljande resnl- 

 tat. Af Cbristiania-florans arter aro 11 arter och 2 varieteter 

 ej bemarkta utanfor Siluriska formationen (till dessa torde 

 kanske 29 andra arter bora raknas); 56 andra arter och 1 

 varietet forekomma foretradesvis pa den Siluriska formationen 

 (till dessa torde 23 andra arter bora raknas); 60 arter och 

 1 varietet (hvartill mojligen 30 andra arter kunde raknas) 

 aro funna uteslutande pa underlag af Primara och Eruptiva 

 bergarter; 15 arter (och kanske dessutom en varietet) till- 

 bora foretradesvis Primara och Eruptiva bergarter. 142 ar- 

 ter och 4 varieteter synas alltsa i sin forekomst vid Cbri- 

 stiania vara beroende af den underliggande bergartens be- 

 skaffenbet : 83 andra fortjena att narmare undersokas i detta 

 afseende, hvaremot de ofriga 726 arterna i floran synas icke 

 vara bundna vid nagon bestiimd bergart. Vid jemforelse med 

 andra trakter i Norge visar sig likviil, att en stor del af de 

 vaxter, som i Christiania-trakten blott forekomma pa vissa 

 bergarter, i andra delar af landet finnas }»a andra bergarter. 

 Sa t. ex. skola i Norge ej finnas flera an Ophrys Myodes, 

 Libanotis montana och mojligen Monotropa Hypopitys, Ane- 

 mone ranunculoides och Sorbus scandica, som uteslutande aro 

 bundna vid kalkgrnnd. Forf. anmarker vidare, att bade i 

 Sverige ocb Norge har vegetationen pa den Siluriska forma- 

 tionen en svdligare karakter ah annars ar fallet; sa t. ex. 

 forekomma flera vaxter, som finnas i Christiansands stifts 

 niirmaste trakter pa gneis eller granit, i ( 'bristiania och 

 Hammars stift, hvarest de hafva sin nordgrans, foretradesvis 

 eller uteslutande p& torra varma kalk- eller lerskifterberg. 

 De arter, som foredraga Siluriska formationen. saknas nastan 

 utan undanlag vester om Lindesnses, hvilket synes bevisa, 

 att de aro i behof af en stark sommarvarme. Under sina 



