1 79 

 Eur. Warming. Om Stovudvikling i Axor or Blade. 



den uppkoramen form icke afven kan leiva under andra forhal- 

 landen, afven om dessa sednare ej aro af den beskaffenhet, att 

 ifragavarande form kunnat framkallas under deras inverkan. 

 Salunda later det tanka sig, att t. ex. R Radula Whe. eller 

 nagon annan art af samma grupp utvecklats i vestra Europas 

 kusttrakter och sederraera i foljd af klimatets forandring 

 spridt sig mot oster och norr samt salunda framtrangt till 

 Skandinavien och ostra Tyskland, der de kunnat vinna fast 

 fot, oaktadt de i dessa trakter radande klimateriska forhal- 

 landena ej aro sadana, att den derstades kunnat sjelfstandigt 

 utbildas. 



Vi hafva med dessa betraktelser hufvudsakligen velat 

 antyda, att den iuskrankta krets, inom hvilken formbildningen 

 hos de skandinaviska Rubi corylif&lii ar begransad, betingats 

 af yttre fysiska forhallanden, hvilka afven inverkat pa den 

 allmanna karakter. som utmarker hela slagtet, sadant det 

 npptrader i Skandinavien. P. W. C. Arkschoug. 



Om Stovudvikling i Axer og Blade. 



Af Eug. Warming. 



Det har indtil for faa Aar siden vgeret en alinindelig 

 Antagelse, at det Arbejde at frembringe Stovet hos Blorn- 

 stcrplanterne udelukkende var tildelt Bladene: at Axen skulde 

 kmine optra3de stovudviklende forekom alle unaturligt og uri- 

 meligt, endskjondt man ellers har l^xempler nok paa. at de 

 forskjelligste Arbejder i Plantens Husholdning udfores iflsng 

 af de forskjellige morfologiske Grundorganer. De seneste Aar 

 have frembragt en Forandring heri, og der er nu nseppe 

 nogen Funktion, som vi tor paastaa at vtere ufravigelig knyttet 

 til et bestemt Organ, va?re sig Blad. Stamgel. Rod. eller 

 Haar. Hvad Stovdannelsen angaaer, foreligger der nu Ud- 

 talelser fra Kaufmaxn (Bull, de la Soc. imp. de Moscou, 1868, 

 S. 394) og Magnus (Botan. Ztg. 1870, S. 771 og "Beitrage 



