1Q9 



m" Literatur-ofversigt. 



apostrophe. Men det ar ej ensamt morkret, som astadkommer apo- 

 strophe, utan i allmanket alia sadana momenter, som inverka forla- 

 mande pa, vaxtens lifsenergie, sasom cellens isolering fran vaxtkroppen, 

 ofverskridandet af de vitala temperaturgranserna, forminskning af 

 vattenhalten under ett visst minimum eller utestangandet af syret. 

 I fall det apostrophe framkallande forhallandet upphor att verka, in- 

 trader aterigen epistrophe. Men afven vid cellens intradande sene- 

 scens och lifskraftens i sammanhang dermed staende forminskning 

 ofvergar klorofyllet i apostrophe. Ja, hos Sagittaria synes det som 

 om cellernas lifsenergie, oberord af yttre inflytelser, foretedde ett 

 periodiskt stigande och fallande och en deraf framkallad vexling af 

 epistrophe och apostrophe. Dock har detta forhallande endast blifvit 

 iakttaget hos nyssnamnde vaxt. 



Klorofyllkornens vandring far emellertid ej betraktas som en 

 sjelfstandig rorelse, analog med t. ex. Zoosporornas. Ty den ar helt 

 och hallet passiv, foranledd af protoplasmans ortsforandring. Den 

 del af protoplasman, i hvilken klorofyllkornen ligga inbaddade, flyttar 

 sig namligen under ofvannamnde agentiers inverkan pa samma satt 

 som klorofyllkornen, hvilka den medfor. Denna protoplasmans van- 

 dring forsiggar pa olika satt hos olika vaxter: an glider den langs 

 •membranens insida direkte fran den ena vaggen till en annan, sasom 

 i Mossornas blad och Ormbunkarnes prothallier, an ror den sig, t. 

 ex. hos Elodea, Sagittaria och Vallisneria. i strommar, korsande 

 cellens halighet, i hvilka rorelsen kan fortga, afven sedan klorofyllet 

 ofvergatt i apostrophe, sasom hos Sagittaria. Fran protoplasmans 

 vanliga rotation och circulation ar ifragavarande rorelse viisendtligen 

 skild. Ty vid den forra processen upphafves egentligen icke den 

 ursprungliga fordelningen inom cellen af den rorliga protoplasman, 

 sasom forhallandet ar vid den sednare, hvars sammanhang med cellens 

 vitala verksamhet i ofrigt annu ar alldeles okand. Emellertid synes 

 samma mekanik, namligen vexlingen i protoplasmans imbibitions- 

 capacitet for vatten, som enligt Hofmeister ligger till grund for den 

 vanliga protoplasmastromningen, afven foranleda ifragavarande rorelse. 



F. Areschoug. 



Strom, V., Planterigets Naturhistorie til Skolebrug. Med mange i 

 Texten indtrykte Traesnit. 148 s., 8:0. — Indb. 1 Rbd. — 16 ss. 



Hanstein, J., Botanische Abhandlungen aus dem Gebiet der Mor- 

 phologie u. Physiologic 3 Heft.: Dntersuchungen iiber Wach- 

 stumsgeschichte und Morphologie der Phauerogamen-Wurzel von 

 J. Relnke. 4 Heft. : Die Entwicklung des keimes der Gattung 

 Selaginella von W. Pfeffer. 



