180 



Eng. Warming. 



zur Kenntniss der Grattung Naju.s," 1870), at Stovdra- 

 geren hos Cabuarina, CalUtfiche og Najas er etAxeorgan: 

 ligeledes forholder det sig sikkerlig med Typha ifolge Rohk- 

 bachs Ord om <len i "Verhandl. d. botan. Vereins fur die 

 Provinz Brandenburg" 1869, S. 69, og endelig troede jeg i 

 min Afhandling: "Er Koppen hos Vortemselken (Euphorbia L.) 

 on Blomst eller en Blomsterstand?", 1871, at turde udtale 

 det Sarame med Hensyn til denne Planteslsegt saavel sora, 

 som en Forniodning. med Hensyn til Cyclanthera. 



I ingen af disse her anforte Undersogelser fores Udvik- 

 lingshistorien imidlertid tilbage til de Celledelingsprocesser, 

 som staa i Forbindelse med Stovdannelsen og betinge de ydre 

 Former af de paagjseldende Stovdragere, og det kan derfor 

 med en vis Ret indvendes (se t. Ex. Sachs's Lehrbuch 1870. S. 

 402), at Stovsaekkene paa dem, hvor usandsynligt det end er, 

 muligvis ere ganske rudimentsere Blade, og at det hele af- 

 vigende Forhold saaledes reduceres til at vsere en hojst ru- 

 dimentser Bladudvikling. Jeg skal i det Efterfolgende 

 give nogle Undersogelser af den histologiske Udviklingshi- 

 storie af Oyclantheras og Euphorbias Stovdragere og sam- 

 inenligne den med Udviklingsgangen hos nogle utvivlsomme 

 Stovblade. og vi ville da se. til hvilke Resnltater vi fores. 



Naai - en ung Blomst af Cyclanthera er naaet til det 

 Udviklingstrin, paa hvilket den trseder frem som en lille 

 kuppelformet eller halvkngleformet Vorte. bestaaer den af 

 folgende meristematiske Vsev: et Dermatogenlag (efter Han- 

 steins Betegnelsesmaade) overdrager hele Vorten: under det 

 folger et ligeledes kontinuerligt Periblemlag : undertiden tin- 

 des endnu et saadant skarpt udpneget. og derpaa folger et 

 Plerom med nogle faa mere eller mindre regelnuessige Raekker. 

 Det na3ste. der skeer, samtidigt med. at (Vlleraassen over- 

 hovedet foroges, er at Perigoniet anlsegges, hvilket foregaaer paa 

 samme Maade, som Blade i almindelighed, nemlig fortrinsvis 

 ved Delinger i de yderste Periblemlag. Blomstens Centrum er 

 da en Tid lang meget svagt fordybet; men snart haever Midten 

 sig igjen kuppelformet i Vejret, og i denne midtsojle, der 



