I,H4 



Eug. Warming. Om RtSvudvikling i Axer og Blade. 



Planter, hos livilke (let ikke er Tilfseldet, og hvor Udviklin- 

 gen muligen er gansfce, som Nagelj skildrer den; men det 

 maa vsere nok, naar blot en eller et Par seorfe Stovblade 

 vise den samme TJdviklingsgang som disse ntvivlsornme Axer. 

 At de iuevnte Planter imidlertid nseppe ville staa ene, deraf 

 u'ives der en Antydning i den Omstsendighed, at de nsesten 

 ere de eneste, som jeg med storre Omhu bar beskseftigst mig 

 med, og bos bvilke det er lvkkedes mig overhovet at faa Klar- 

 bed paa Celledelingerne, og at de ere tilfseldigt udtagne; 

 deriia'st skal jeg ogsaa gjore opmserksom paa, at Tversnit 

 af Stovdragere af forskjellige Familier give Billeder, som ere 

 ganske overeusstemmende med dem. som man seer bos de 

 to Solaneer, nemlig et balvmaanedannet Stovknaprum; 

 se t. Ex. Schnitzleins icouograpbia, Phaseolacese, 275, b, rig. 

 10; Rosacea?, t. 272, rig. 10; Labiatse, t. 136, fig. 12. Schlei- 

 dens Grnndziige, Neottia, tig. 205: Schachts Lehrbuch IT. fig. 

 L96 (Canna): fig. l!)7 (Salvia). Jeg finder det hojst sand- 

 synligt, at det bos disse er et lignende belt Lag afCeller, 

 der udpraeges som Urmoderceller, og at Oprindelsen til dette 

 Lag er den samme som bos de her gjennemgaaede Planter. 



I andre Tilfselde trsede Stovknaprummene derimod frem 

 som cylindriske Hulheder, og knnde da maaske bave en 

 anden Udviklingsmaade : se t. Ex. Schnitzleins iconograpbia. 

 Trapacese, t. 266, fig. 1<>; Alangiese, t. 262. fig. 6; Rutacese. 

 t. 252. fig. 9; Staphyleacese, t. 235, fig. 8; Nymphseacese, t. 

 185, fig. 8; Apocynacese, t. 132, fig. 8; Sohachts Lehrbuch 

 II, fig. 203 (Larix) o. s. v. 



Disse Forskjelligheder synes det mig ikke, at man bar 

 givet ret Agt paa; hvad Betydning de bave, og bvorledes 

 de forskjellige Stovdrageres Udviklingsbistorie er, haaber jeg 

 til na;ste Sommer at sknlle knnne gjore mermere Iagttagel- 

 ser over. De allerede foreliggende synes mig imidlertid, hvor 

 ufuldsta3ndige de end ere, at give et vsesentligt Bidrag til 

 vor Opfattelse af Planten saavel med Hensyn til Forboldet 

 mellem de morfologiske (Irimdformer af Organer og det fy- 

 siologiske Arbejde, som med Hensyn til Forholdet mellem 



