l'">4 Smarre >*"ti>ev. 



och berorde fragan, huruvida man ej pa grand af arsringarnes struk- 

 tur hos samma formations Araucarice-stammar, jemford med mi 

 lefvande och tropiska arter af samma vaxtgrupp, skulle kunna med 

 temligen visshet sluta till vissa forhallanden sa i afseende pa tempe- 

 raturen som arstider under stenkolsperioden. 



Lunds Botaniska Forenings verksamhet under lasaret 1870—71 



har i likhet med foregaende aren utgjorts dels av foredrag, 

 dels av vakstbyte. Hvad de forra betraffar, hava de bestatt 

 dels av originalavhandlingar, som sedan blivit offentliggjorda 

 i tryck, sasom Ordforanden Adjunkten Areschougs om knopp- 

 Ijalleus bygnad, Stud. A. Nathorsts om hognordiska vakster i 

 leran vid Alnarp ok Stud. G. Johanssons om Bidens radiata 

 Thuill. ok B. platycephala Orst.; dels av referat ur den ny- 

 are litteraturen samt dels av mindre meddelauden av botaniskt 

 intvesse sasom Hr 0. Nordstedts iakttagelse av rotter inuti 

 stammen av hvitkal (Brassica capitata Mill). Denna var 

 odlad i tradgarden vid Stromsberg i niirheten av Jonkoping 

 under foregaende sommar. Inuti sjelva stammen fans en tre- 

 kantig ihaligliet, som opnade sig upat ok nagot at sidan 

 bland bladen i "huvudet," Halans vaggar voro ojamna ok 

 bestodo av runda, mera lost forenade celler, vitnande om at 

 halan upkommit genom ruptur af cell vavna den. Fran halans 

 sidor utgingo tva storre, ett par turn langa ok nagra mindre 

 rotter. Vid de storres utgangsstallen funnos uphojningar, up- 

 komna derav at rotterna, hvilkas karlknippen stodo i forbin- 

 delse med stammens, hade vuksit ett stycke nedat i den losa 

 cellvavnaden innan de uttradde i sjelva halan. I samma 

 tradgard fans aven flera eksemplar av Lilium bulb/fcruin L., 

 som under tio ars tid arligen haft groddknopparne i blad- 

 vecken mer eller mindre abnormt utveklade. Dessa visade 

 namligen tydliga overgangar til blommor. Av de ytre knopp- 

 fjallen voro en eller tva sallan flera i sin ovre del foran- 

 drade til brandgula tunna blad liknande blommans kalkblad 

 men nedtil alltid nagot kottiga. De storsta voro 22 m - m - i 

 langd ok saledes mycket mindre an de normala kalkbladen. 



