Smarre Notiser. 



167 



Tre amerikanska arter fiinna i Sverge. Utgifvaren har tagit 

 Docidntm nodosum Bailey i Vestergotland och Smaland, Aptogonum 

 Bailcyi Ralfs i Vestergotland samt Cosmpriwm pseitdoconnatum 

 Nordst. i Bohuslan och Blekinge. 



= Den i Botaniska Notiser for ar 1806 omnamnda af M. J. Schleiden 

 tillernade lefnadsbcskrifningen ofver Linne ar i ar meddelad i We- 

 stermanns illustrirte deutsche Monatsbefte fur das gesammte geistige 

 Leben der Gegenwart. 



= I dag for 200 ar sedan insande den i synnerbet som kompara- 

 tiv anatom framstaende italienaren Marc Mai.pigiii sin Anatomes plan- 

 tarum idea till Royal Society i London. 



= I dag for 50 ar sedan stiftades Sdllskapet pro Fauna et Flora 

 Fennica. 



Resa till Ryska Lappmarkeu. 



Inbjudning till aktieteckning. 



Genom Fr. Nylanders, N. J. Fellmans m. fl noggranna under- 

 sokningar bar yar kunskap oni Ryska Lapplands vegetationsforhallan- 

 den skridit sa langt, att vi, bvad betraffar fanerogamerna, kunna saga 

 oss bafva en ganska tillfredsstallande kannedom om desamma. Afven 

 at lafvarne ocb svamparne bar en speciel nppmarksambet blifvit 

 egnad, hvaremot mossorna, sardeles bvad betraffar deras geografiska 

 utbredning inom omradet, annu vanta en onsklig belysning. De bo- 

 tanici som bittills rest i dessa ode nejder hafva sa att saga endast i 

 forbifarten gjort insamlingar af dera; anteckningar r(">rande deras ut- 

 bredning saknar man deremot belt ocb ballet. — Att erballa en nog- 

 grannare kannedom, huruvida ocb hvilket inflytande detta omrade, 

 bvad mossorna betraffar, matte ront af sitt lage emellan tvanne verlds- 

 delar ocb som sa tydligt rojer sig i dess fanerogamvegetation, ar 

 emellertid utan tvifvel af stort intresse. •■ Instundande sommar bar 

 jag arnat egna at en sadan undersokning ocb far hiirmedelst inbjuda 

 Sveriges botanister att geuom aktieteckning niojliggora densamma, 

 hvaremot jag utlofvar andel i utbytet. Min resplan vore att ofver 

 Kuusamo bege mig till Kantalaks vid Hvita bafskusten, der uppe- 

 balla mig en tid for undersokning af de dervarandc subalpina fjallen 

 och sedan bege mig norrut till Imandra sjo, der denna Lappmarks 

 hogsta fjall Dscbyn och Chibina befinna sig. Efter att hafva tillbragt 

 nagon tid bar, ernar jag direkte resa till Kola, derifran gora en tur 

 vesterut till Ribatschej for att undersoka dess djupa dalgangar mot 



