174 F. W. C. Areschong. 



bladets form pa turionernas blad och detta af den anled- 

 ning, att namnde kannetecken ar en god exponent pa de 

 i vart land radande fysiska forhallanden, som inverka p§ 

 formbildningen inom tfragavarande slagte. Ty Hera andra 

 grupper, t. ex. R. discolores och rudes, hvilka merendels 

 hafva mot basen afsmalnande smablad, kunna inom vart 

 omrade upptrada med blad till formen liknande clem, som 

 utmarka de harstades lefvande Rubi corylifolii. 1 ett land 

 med jemforelsevis lag sommartemperatur och ett fnktigt kli- 

 mat maste for astadkommandet af den nodiga, hufvndsak- 

 ligen genom bladen forsiggaende utdunstningen bladparen- 

 chymet lemna en sa stor yta som mojligt tillganglig for luf- 

 tens och ljusets inverkan, for hvilket andamal sjelfva bladen 

 fa en stor utbredning samt blifva tnnna och glatta. Ty en 

 tat harbekladnad synes afven vara hinderlig for utdunstningen. 

 I foljd af namnde omstandigheter aro bladen pa sadana for- 

 mer, som vaxa pa skuggrika och fuktiga lokaler. tillochmed 

 i vart land, mycket mera luxurierande, tunnare och gronare, 

 an pa dem, som viixa pa oppna, soliga stiillen. Men en be- 

 tydligare utveckling af bladen star merendels i sammanhang 

 med en ringa blombildning. Af deima anledning blir afven 

 blomstiillningen fablommig och foga grenig, i samma man 

 bladen hafva nyssnamnde beskaffenhet. 1 den varma tempe- 

 rerade zonen, der en hog temperatur astadkoinmer en stark 

 utdunstning, som ej uppviiges af nagon hogre grad af fuktig- 

 het, skulle utdunstningen blifva skadlig for vaxten, om den 

 ej modererades af vaxten sjelf. Och detta sker formedelst 

 bladen, som hafva en liten yta, pa samma gang de aro tjocka 

 samt mer eller mindre filtludna. Samtidigt blir afven blom- 

 stallningen starkare forgrenad och mera rikblomraig. Denna 

 minskning af bladets yta framtrader forst vid smabladets has. 

 som blir smalare an bladets ofre del, hvarigenom uppkommer 

 den for sodra Europas Rubi, afven dem af corylifolii, karak- 

 teristiska bladformen. G-latta, tjocka och laderartade blad, 

 som annars karakterisera Medelhafsregionens flora och afven- 

 ledes aro egnade att forhindra en alltfor stark utdunstning. 



