176 



i . v. . C. Areschoug. 



ofverallt der de klimateriska forhallandena aro de for dei 

 geografiska laget normala sadana nordiska arter modiJ&erats 

 efter dem. Ty ett narmare aktgifvande pi vegetationens 

 allmanna karakter afven inom ett iuskranktare omra.de visar 

 ej sallan, att de yttre forhallanden, som inverka pa vaxtlig- 

 heten, kunna vara underkastade ratt betydliga vexlingar af- 

 ven pa kortare distancer. Och utan allt tvifvel astadkomma 

 sadana vexlingar, att en inflyttad art pa en lokal i det narrna- 

 ste bibehaller sin ursprungliga karakter ocli pa en annan ofta 

 temligen nara belagen upptrader under en ganska forandrad form. 

 Den markbara bristen pa glandler ar afven karakteristisk 

 for de skandinayiska Rubi corylifolii, och ej blott for dem, 

 utan afven for alia de ofriga representanterna for ifragava- 

 rande slagte. Ty de glandelhariga arterna aro fa och tem- 

 ligen sallsynta pa den skandinaviska halfon. Rubi glandu- 

 losi tillhora ostra och sydostra Europa och synas harstamina 

 fran en del mycket glandelhariga arter, som forekomma p§ 

 Himalaya. I sin nest karakteristiska form aro de utmarkta 

 genom stora tunna och grona smablad, som hos flera asiati- 

 ska arter ej aro atskilda, utan forenade till enkla blad, genom 

 fablommiga och foga forgrenade blomstallningar samt en stor 

 rikedom pa glandler, hvilka aro sa talrika. att de mer eller 

 mindre utesluta taggarne. Turionerna bekladas salunda med 

 glandelhar, som till en del ofvergatt i borst eller mycket 

 fina, vid beroring sig krokande taggar. 1 sin utbredning pa 

 den skandinaviska halfon visa Rubi fflandulos-i, jemforda.med 

 R. discohres, samma forhallande, som den Kaukasiska Flo- 

 ran i jemforelse med Medelhafsfloran (F. W. C. Akeschotjg 

 "Om den europeiska vegetationens ursprung" i Forhandl. red 

 de Skand. Naturf. mode 1868); de forra tinnas namligen i 

 synnerhet pa ostkusten, de sednare pa vestkusten. I vesti-a 

 Europa blit'va hithorande former mera taggiga och mindre 

 glandelhariga, fa tjockare, pa undre sidan nagot hvitludna 

 blad samt mera utdragen inflorescens, hvarigenom de afven 

 narma sig Rubi rudes, som mahanda aro vestliga former af 

 denna grupp. Alia tyckas de hafva utvecklat sig under in- 



