1 19, 



11 !*'■ W. C. 4reschong. Skandinaviska Pnlji Corylifolii. 



inverkar afven pa hithorande arters yttre upptradande i lan- 

 der raed kustklimat: glandlerna minskas till antalet och 

 taggarne okas, i samma man som utdunstningen i foljd af 

 den lagre temperaturen blir svagare. 



Slutligen kunna vi ej underlata att bemota ett par in- 

 kast, som mahanda kunna goras eraot vara i denna lilla 

 uppsats uttalade asigter. Om naturforhallandena i norra 

 Enropa i synnerhet frambringat glatta Eubus-former raed 

 stora tunna och grona blad, men de i ostra delen af var 

 verldsdel deremot glandelhariga raed lika beskattade blad och 

 de filtludna forraerna uppstMt under inflytandet afdeisodra 

 Europa radande forhallanden. sa borde man kunna vanta, att 

 al'ven den dfriga vegetationen skulle vara pa ett motsvarande 

 siitt modiiierad i dessa olika omraden. Vi vaga ocksa. pasta, 

 att detta till nagon del ar handelsen. Men enar hvarje art, 

 grupp eller sliigte har ett olika behof af varme, ljus, fuktig- 

 het m. in. och naturen dessutom kan pa andra vagar uppna 

 samma resultat, som inom sliigtet Bubus astadkommes ge- 

 nom ofvan omnamnde foriindringar i bladforra och beklajinad, 

 sa, torde clet latt inses, att accomodationen efter de fysiska 

 lorhallandena kan inom andra slagten och grupper )rttra sig 

 pa andra satt. Likaledes kunde det anmarkas, att arter af 

 flera grupper ofta vaxa blandade med hvarandra inora samma 

 omrade, sa att t. ex. R. Eadula Whe.. som skulle utvecklat 

 sig under de i vestra Europas kustregion herrskande fysika- 

 liska forhallanden, forekomraer tillochmed i ostra Tyskland. 

 och R. discolor Whe., som enligt vart formenande skulle 

 vara en for Medelhafsregionen karakteristik form, gar mot 

 norr anda till Sverige o. s. v. Men for att stalla detta for- 

 h;illande i sitt ratta ljus fordras, att vi ej forlora ur sigte 

 tvanne redan i boijan af var uppsats framhallna raoraenter, 

 naraligen den sjelfstandiga uppkorasten inom ett visst geo- 

 grafiskt omrade af nya, slutligen mer eller mindre konstanta 

 former samt forekomsten inora samma omrade af former, som 

 bildats i en annan trakt och sedermera invandrat. Ty det 

 kan svarligen ifragasattas, att en under vissa yttre forhallan- 



