114 A. G. Nathorst. 



tiske Smaablomster fra Ultima Thule, '' Bergen 1856 pag. 23, 

 hade last, att den pa Spetsbergen var "af en dannet Mand 

 efter hvad han godhedsfuld har meddelt i'orfatteren, funden, 

 dog kun et enkelt Exemplar, der som en Krybplante snoede 

 sig henad gniset." Vid en af de foregaende svenska expe- 

 ditionerna berattade en skeppare for D:r A. Qvennerstedt, att 

 han funnit den vaxande i Isfjorden saint blad af densamma i 

 krafvan af en ripa, hvilket da betviflades, men som nu torde 

 hal'va erhallit ny bekraftelse; det ser salunda ut som om den 

 skulle forekomma pa Hera stailen. Efter erhallen uppgift om 

 dess forekomst lyckades vi afven antraffa densamma i ratt stor 

 mangd pa ostra sluttningen af Kolbay. Var tid var dock sa 

 knapp,att vi nara nog springande maste insamla nagra exemplar, 

 hvarfore vi olyekligtvis ej hmmo aktgifva pa den kringvarande 

 vegetationen. hvilket annars borde varit af stort intresse, da 

 man bar mabanda skulle baft hopp att antraffa annu flera for 

 Spetsbergen nya arter. Den "snoede sig verkligen som en 

 krybplante henad gniset" nastan som Salix polaris, sa att 

 endast smitrre grenar uppskoto ur mossan; mera uppratta 

 exemplar funnos dock afven. Den Spetsbergska formens blad aro 

 ofta ej sa rundade som den skand.inaviska, utan vigglika, 

 stundom nastan jemnbreda. Det torde har vara pa sin plats 

 att anmarka att enligt Th. Fries (Planta? vasculares insula- 

 rum Spetsbergensium, Upsalise 1871) utgor de hittills kanda 

 fanerogamernas antal pa Spetsbergen 113 arter. 



Innan jag slutar demia korta skildring ofver vegetationen 

 pa Spetsbergens vestkust, torde det vara mig tillatet att papeka 

 nagra egna forhallande rorande vaxterna derstades. Som jag 

 namnt forekomma nastan alia Spetsbergens vaxter pa laglandet, 

 men eget nog aro de Mr, utom de egentliga laglandsvaxterna. 

 mera forkrympta an hdgre upp pa sluttningarne. Detta torde 

 mabanda forklaras deraf. att laglandet med sin vattenrika 

 jord, der en mangd organi^ka amnen i tidernas langd humiit 

 samlas, nara nog utgor motsvarighet till en slags torfmosse, 

 ocb liksom de fiesta vaxter, som ej egentligen aro torfvaxter. 

 afven i vart land pa sadana lokaler aro forkrympta, tyckes 



