0. G. Blomberg. Tillagg till artikeln : "om Bohuslandska sKarens lafflora." 



117 



deruti att det rinnande vattnet pa sadana stora hojder bort- 

 spolar bergarternas forvittringsprodukter, hvarfore en laf- och 

 mossvegetation derstades ar sa till vida nodvandig, som den 

 tjenar att qvarhalla dessa forvittringsprodukter och salunda 

 mqjliggora de hogre vaxternas upptradande. Men pa Spets- 

 bergen, der genom glacierernas sondermalande verkan berg- 

 arterna blifvit — och blifva tillrackligt sondergrusade, 



bora aldrig naringsamnen for vaxterna saknas, hvarfore man 

 skulle kunna saga, att de hogre vaxternas forekomst sa hdgt 

 mot norden mojliggores genom isen, som bar i visst afseende 

 ersatter lafvarnes och mossornas verksamhet. Och da man 

 ser dessa vaxter i stora yppiga former viixa omedelbart in- 

 fill snd och is. synes det ej vara forhastadt att antaga, att 

 de aro fullkomligt passande for detta klimat, Eller manne 

 man for hogt appskattar naturens alstringsformaga eller orga- 

 nismernas formaga att lampa sig efter yttre forhallanden, om 

 man antager, att ofverallt, der ej marken ar standigt frusen, 

 och der tillracklig mangd naringsamnen i jorden forefinnes, 

 afven hogre organiserade vaxter kunna utvecklas och trifvas 

 bur langt mot polen som heist? 



Tillagg till artikeln: "Bidrag till kannedomen om 

 Bohuslanska skarens lafflora" 



(se Bot. Not. 1868 p. 176 f. f.) 



af 0. Gr. Blomberg. 



Ehuru de Bohuslanska skaren icke hafva att framvisa 

 nagon rik lafflora, utan deras storsta intresse ar fattigdomens, 

 blir kannecbraen om denna flora icke ovigtig for en ratt kunskap 

 om Lichenernas geografiska utbredning derstades. Dessa all 

 vegetations fortrupper visa oss narol. hiir, huru langt de kunna 

 utharda i sin strid mot ogynnsamma naturforhallanden, ty 

 otvifVelaktigt ar, att de aldra fiesta af de arter, som pa 

 skaren forekomma, icke finna en naturlig vextplats derstades, 

 om man naml. undantager de ytterst fa arter. som for sin 



