20 



A. Falck. 



persiska saltoknen. I Europa finnes den niest utpreglade 

 salinvegetation pa de fem stora saltstepperna i Spanien samt 

 i Ungern och Siebenbiirgen. 



Egendomlig ar den karakter, som salinerna i Ungern och 

 Siebenbiirgen, hvilka sannolikt hafva ett gemensarat ursprung, 

 visa. Hum skild ar ej denna flora fran den, som eljest till- 

 hdr dessa lander ! Ingen vante pig der dessa herrliga Liliaceer. 

 Narcissineer eller Irideer, som i mangskiftande prakt smycka 

 angarne i laglandet vid varens borjan eller dessa blomster- 

 biiddar af den purpurroda Rhododendron myrtifolium, den 

 azurbla Acinos alpimcs, den i gult och rddt spelande Hie- 

 raicum aurantiacum och de sma tacka Alsinaceerna med 

 sina stora, hvita blommor och de rodsvarta standarknapparne, 

 som i slutet af Juni manad forvandla en viss region af al- 

 perna till en verklig lusttradgard, skonare an mangen af 

 konsten anlagd. Forgafves soker man der efter en vallukt, 

 sadan som violerna iitandas om varen eller de stundom mera 

 starkt an behagligt luktande Labiaterna gifva om sommaren. 



Redan sjelfva Salinen ger intrycket af en trostlos enfor- 

 mighet, Insiinkt mellan laga tertiara kullar ar den redan pa 

 langt afstand markbar genom sitt hvitgra utseende, som na- 

 stan uppviicker tanken pa vinterns snofalt. Och ingen fogel 

 ger lif at dessa nejder, ingen insekt sjunger liar sin sang, 

 ingen fisk slar sina muntra slag i de sma dammar, som 6f- 

 verallt betacka salinen och hum vore det val mojligt att 

 lefva i ett vatten, som ofta innehaller mer an en femtedel 

 salthaltiga bestandsdelar och hvars specifika vigt ar 1,14! 

 Endast en brachiopod, Artemia salina Leach, har funnit 

 behag i dessa stallen. Hon trifves just endast i de saltaste 

 dammarne och dor, om de genom starka regnskurar for myc- 

 ket utspadas. Det ar en bild, som i flera fall erinrar om 

 hogalperna, med sina snofalt, sin dystra enslighet och sina 

 pa allt organiskt lif blottade sjoar. 



Samma dystra, enformiga pragel bar den vaxtlighet, som 

 betacker dessa stallen. Nar hosten redan brutit in, nar lian 

 skdrdat angarnes flora i laglandet och faren. botanisternas 



