Kannedomen om vaxternaa utbredning i Finland. 29 



af Julin, hvarjamte andra uppgifter af botaniskt innehall fore- 

 komma pa flere stallen. 1 ). En finsk literaturhistoriker kallar Acerbi 

 „den beryktade storljugaren" 2 ): hans botaniska uppgifter skulle 

 ej gora hononi fortjent af detta epitet. men for bedomandet 

 af dessa uppgifters trovardighet, ma man erinra sig, att de till 

 allra storsta clelen harstamma fran Julin. hvarfor det torde vara 

 nog att hanvisa till kritiken ofver Julins fornamsta botaniska 

 arbete. 



Af helt annan beskaffenhet ar Liljeblads svenska flora 3 ). 

 Visserligen upptagas har i allmanhet ett ringa antal fyndorter. ocli 

 sarskildt synes Finland i detta afseende vara tamligen forsum- 

 madt*), men uppgifterna aro ganska palitliga 5 ) och arbetet har 

 sin sarskilda betydelse sasom mig veterligen den forsta egentliga 

 floristiska handbok pa svenska spraket. som afven upptager Fin- 

 lands vaster 6 ). Det vackte ogillande, att nagra af Linnes klas- 

 ser har blifvit indragna, och denna handbok erhull aldrig det 

 erkannande, som den af Hartman utgifna. men icke desto min- 

 dre torde arbetet pa sin ticl varit ganska framstaende. hvilket 

 bl. a. framgar daraf, att det blifvit tryckt i tre upplagor. hvaraf 

 den sista utkom efter forfattarens dod. Det bor emellertid mar- 

 kas, att nara pa alia uppgifter om Finlands flora utgatt fran sista 

 upplagan. Utmarkande for denna flora, om man jamfor den med 

 nyare, ar den synnerligen stora uppmarksamhet som egnas vax- 



x ) Sa egnas torn. II p. 127 en hel sida at Calypso borealis; i torn. Ill 

 p. 283—285 upptagas S. Castrens botaniska observationer i Utsjoki o. s. v. 



2 ) W. Lagus, Inbjudningsskrift till Kejs. Alexanders Universitetets 

 minnesfest ofver Elias Lonnrot, Helsingfors 1884, p. 34. 



3 ) S. Liljeblad, Utkast til en svensk flora eller af handling om sven- 

 ska vaxternas vasendteliga kiinnetecken och nytta. Forsta uppl. Dpsala 171*2. 

 andra upplagan Dpsala 1798, tredje upplagan Upsala 1810. 



4 ) Sa vidt jag kunnat finna, upptagas i andra upplagan 16 arter siir- 

 skildt fran Finland; mahanda har dock nagon uppgift blifvit forbisedd. Nara 

 pa alia dessa uppgifter finnas redan i forsta uppl., ehuru ett par upptagas 

 sasom varieteter under andra arter an i den senare. 



5 ) Se dock p. 30 not 1. 



6 ) I C. F. Hoffbergs, Anvisning til Waxt-Rikets Kiinnedom (3 uppl.. den 

 sista Stockholm 1792) aro diagnoserna pa latin, ehuru arbetet f. 6. ar skrif- 

 vet pa svenska. Mig veterligen innehaller arbetet icke nagot bidrag till Fin- 

 lands flora utofver nagra uppgifter, som redan inga i Linnes Fl. Suec. 



