Kannedomen om vaxternas utbredning i Finland. 107 



dessa trakter verkstallde botaniska undersokningar 1 ). Resultaten 

 af dessa publicerades, hvad fanerogamerna (och laiVarna) anga, 

 af den forstnamde (Malmgr.), i afseende a ormbunkar (och mos- 

 sor) af Simming (Simm. 2 ). Fran Sat. fdreligga atom nyssnamda 

 arbeten i tryck endast fyra sockenbeskrimiogar 8 ). — I manuskript- 

 samhngen finnes en hithorande vaxtforteckning Iran Hvittis soc- 

 ken af (K. R.) Lyden. Mina egna undersolmingar afse framsl 

 Karkku socken och delar af Birkkala, dock liar jag gjort exkur- 

 sioner iifven till de ofriga delarne af ett omrade, som atom de 

 uppraknade socknarna utgores af Mouhijarvi och Tavastkyr< 

 vensom delar af Ikalis, Tyrvaa och Wesilahti socknar. 



Den naturhistoriska provins, hvilken f. n. kan betecknas sa- 

 som bast undersokt i botaniskt afseende ar Ta. i ). Folja vi i af- 

 seende a den tryckta literaturen samma ordning som i Conspec- 

 tus, haf'va vi framst C. Leopolds anteckningar ofver vegetationen 

 i Sahalahti. Kuhmalahti och Luopiois kapeller (Leop.); i arbetet 

 inga afven uppgifter Iran Palkane, for det mesta af II. Zidback. 

 Floran i Tavastehus-trakten, cl. v. s. „Wona samt delar af Janak- 

 kala och Hattula socknar", skfldras af E. F. Aspelin och A. Thu- 

 ren (Asp. & Th.). Floran i Asikkala och angransande delar af 

 Hollola, Padasjoki och Lammi socknar samt Koski kapell ar nog- 

 grant undersokt af J. P. Norrlin (Norrl. s. 6. Tav. 5 ). E. Bons- 

 dorff har publicerat en uppsats om floran i Gustaf Adolfs socken 

 (Bonsd.) och E. Wainio om vegetationen i Luhanka, ostra Korpi- 

 lahti och delar af Jyvaskyla socken (Wainio Tav. or.). Det bur- 

 dock ihagkommas, att norra Korpilahti och Jyvaskyla raknas till T b. 



Om floran i denna provins finnas dessutom nagra icke pub- 

 licerade anteckningar. hvaraf i manuskriptsamlingen tre. naml. J. 



x ) Se Malmgr. p. 3 och 4. Da omradet var sa vidstrackt, kunde na- 

 turligtvis uppehallet i hvarje enskild socken blifva jamforelsevia kort. hvar- 

 fore en upprakning af de sarskilda socknar som besoktes ej hi'ir torde vara 

 nodig. I torteckningen upptagas dessutom vaxtfynd Iran m. Gamla Karlebv 

 af Fr. Hellstrom. 



2 Karsten redogjorde for de funna svamparna. 



3 ) Asp (se Xotae Consp.) fran Tavastkyro (uppgifterna del vis osakra), 

 Carlss. fran Birkkala de botaniska uppg. grunda sig for det allra mesta pa 

 ■Simmings ofvannamda undersokningnr. dock inga iifven uppgifter af C. V. 

 G. Forselius), Carlsson fran Ikaalinen (de botaniska uppg. hogst fa) och Wa- 

 re!, fran Tyrvaa. 



4 ) Fran s. v. delen af provinsen fdreligga dock endast enstaka uppgif- 

 ter, t. ex. af Gadol. (se under Ab.). — Ehuru antalet anteckningar fran Al. ar 

 storre, iiro dock naturtorhallandena i denna sistnamda provins sa omvexlande, 

 att det ar sannolikt, att Mere intressanta fynd annu skola goras ditrstades. 



5 ) Se om den stora betydelsen af detta'arbete of van p. 89 not 1. — L. c. p. 

 75 och 76 uppgifves att Norrlin haft del i af en vaxtforteckning, som uppsjorts 

 af E. V. Niklander (Nikl.) och J. E. Strdmborg, hvarjamte F. Silen delta-it 

 i nndersdkningarna. 



