Larix sibirica. 105 



foranstaltande, deraf iinnu ofver 10,000 finnas viixande-: Knorr. p. 26, jfr Rein p. 

 75 och Malmb., som kallar det allmi'tnt under nanin af Plans Larix; Rai- 

 vola [pa gransen mellan Kivennapa och Xykyrka] o. s. v.: Srelan, se ofvan; 

 Nykyrka Lintula: Koppen p. 252— 2G2, se liingre ned. — Kl. Valamo stat- 

 liga trad: Srel. ami. — Kb. „Kide en liirktriidsskog, ungefiir en half verst 

 lang, planterad af N. L. Arppe": Finl. 1887 N:o 222; enl. Enw. hav. ar 

 den belitgen 2 verst fran Puhos bruk; Kide Koivikko forv.: Backm., af- 

 ser antagligen samma skog. — Ob. I Uleaborg nara kyrkan star ett om- 

 kring 40 ar gammalt trad, hvars hojd iir ung. 9 m., omkrets 1,2 a 1,5 

 m. ofver marken ung. 88 cm., 3 dm. ofver marken 96 cm.; pa begrafnings- 

 platsen finnas 3 trad, hvaraf det hogsta ar narmare 7 m. hogt ocli knapt 

 torde vara ofver 20 ar gammalt, afven pa par andra stallen finnas liirktrad, 

 af hvilka atminstone tvenne tagit skada under vintern 1887— 1888: Zidb. ann. 

 [Kottarne, bestiimda af Srelan, iiro val utvecklade]. Se f. o. Sselan i Medd. V p. 

 246—248, Finska Forstforeningens Medd. II p. 192—193 och IV p. 235—236 

 och langre fram. 



I afseende a det i ostra Finland odlade Iarktradet synas visserli- 

 gen de ryska botaDisterne redan nagot tidigare hafva mer eller mindre be- 

 stamdt uttalat, ate detta icke var det vanliga europeiska Iarktradet (L. de- 

 cidual, se Koppen p. 253 och 254, men dessa uttalanden torde har varit okanda. 

 och af finska botanister var det forst Sa9lan, som 6, IV, 1878 och i Medd. V 

 p. 246—248, jfr afven Medd. VI p. 195 och 212, framholl att dessa planteringar 

 tillhorde L. sibirica, hvarjemte han 1. c. papekade olikheten emellan de begge 

 arterna. Sasom redan framholls, egnar Koppen ofver 10 sidor ensamt at 

 skildringen af Lintula skogen och dess historie. Det iir naturligtvis omojligt 

 att hiir ens i korthet sammanfatta alia dessa uppgifter, utan anser jag mig 

 endast bora omniimna ett fatal. Frona torde hafva tagits fran Archangelsk: 

 1. c. p. 254 o. 255; sadden skedde redan 1738 pa befallning af Kejsarinnan 

 Anna 1 ): 1. c. p. 253; ett icke ringa antal trad har uppkommit genom sjelf- 

 sadd: 1. c. p. 259; de storre triidens antal ar 1842 steg till 1,342, hvarjemte 

 en tabell och beskrifning om skogens utseende detta ar upptages: 1. c. p. 

 257 o. 258. Xu (eller riittare ar 1882) iiro de storsta triiden ofver 40 m. 

 (135 fot) hoga, 59 cm. i diameter pa en hojd af 1,5 m. ofver marken: Blom- 

 qvist Cat. p. 3. jfr 1. c. p. 14 och Koppen p. 260. 



Fran aldre tid finnes folj. uppg.: ,. Liirktrad forekomma veterligen af- 

 ven i Valkjiirvi (!) och Sortavala af Viborgs liin och a Marieberg i Lapptrask 

 af Nylands liin, utom enskilda liirktrad, som i triidgardar kunna forekomma": 

 Rein p. 75. Att alia dessa trad iiro planterade, kan man halla for siikert, 



J ) Huruvida Reins uppgift att planteringen egde rum 178S, beror pa ett 

 tryckfel eller, hvilket kanske ar troligare, hiinfor sig till Raivola skogen, som 

 Koppen ej siirskildt omniimner. vagar jag ej afgora. Afven Enw. hav. talar 

 om plantering af liirktrad pa Kejsarinnan Katharinas tid. ehuru han oriktigt 

 hiinfor uppg. till planteringen i Kide. 



