98 ' Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica V. 



I Lapp, ross, var nordgranseB fore den senaste Kola-expeditio- 

 nen icke p§ langt nar lika val utredd; hvad man dessforinnan kande 

 kunde sammanfattas i folj. uppg.: „Gransen mot nedre fjallregionen, som i 

 det narmaste sammanfaller mod ofvannamda tradslags [tallens och granens] 

 nordligaste vaxtstallen, stracker sig Mn nejden af byn Pjalitsa 66° IOmi. br. 

 i ryska Lapplands sydostra del. genom okanda trakter till Kolafjorden, hvil- 

 keii den beror ungefar vid doss midt och derifran vidare ofver ofra loppet 

 af floden Petshenga till sjon Salmijarvi och Paatsjoki elf's nedersta lopp": N. 

 I. Fellm. p. XXXV och XXXVI; „Ju langre bsterut man kommer desto mer 

 aflagsnar sig tallen fran hafsbandet, och far man tro inbyggarnes uppgift,yi- 

 sar den sig redan i trakten af Pjalitsa, . . . ej pa narmare iin 10 kms af- 

 stand derifran: 1. c. p. XLTI; „Fra Kanfalaks av og ostover til Varsugagaar 

 Gran- og Furuskoven lige ned til Havbredden. men henger ostover fore- 

 kommer Naaleskoven iVirst i en Afstand af 5—10 km. fjernt fra Havkysten 

 (efter Oplysninger. meddelte af Distriktets Forstmester)": Friis p. 220. jfr t'..o. 

 under Betula odorata. — Af Ervastis m. fl. uppg. framgar att tallens nord- 

 grans gar norr om staden Kola, ej soderom densamma sasom Blomqvist I p. 

 7 uppgifver. — I Lp. upptages Pimis silwestris sasom forekommande p3 err 

 stalle vid Pono.j: Knabe Pfl. p. 280. liksom afven Koppen ]>a sin karta X:o 1 

 later granslinien ga angefar vid byn Ponoj. Da emellertid de manga till- 

 forlitliga botanister. som bade fore och efter Knafbe besokt denna plats, ej 

 saga m'igot om tnllens forekomst derstades 3 maste uppgiften betviflas, sa 

 mycket mera som X. 1. Fellman. som dock trangde nng. 82 km. uppffir flo- 

 den Ponoj, ej omnamner densamma derifran och Palmen uttryckligen for- 

 klarar, ;*tt den upphdr 40 a 50 km. [4 a 5 mil] fran byn (se ofyan). 



Den hojd ofver hafsytan hvartill tallen uppstiger, upptages i Lappland 

 i medeltal till nana. 390 m.: Wahlenb. tab. p. LIV. Pa PaUastunturit i Muo- 

 nioniska [socken i Lk.| 68° lat. vaxer tallen rill 356 m. ofver hafvet; pa Ti- 

 vaara och Nuorunen i Kuusamo <i<i" 50' lat. till nara 386 m.: Blomqvist I p. 

 9. En hel serie hojdmatningar i detta afseende upptages af Kihlni. Ant. p. 

 67—68; haraf framgar att tallregionens ofre grans kan i omradets [Li.] syd- 

 ligaste del antagas vara 360 — 370 m. ofver hafvet; pi sluttningarne af Muot- 

 katunturit c. 100 och i Utsjoki mer an 200 m. lagre: 1. c. p. 68; se afven 

 Buch p. 50 under L. ent. — I Lt. nara Kola pa G-oralaja tundra 69° lat. 

 uppgifves tradgransen till 137 m.. pa Hibina i Lim. (\7 ° 4~Y a 68° till 

 250 m.: Kudrawtsow p. 240. jfr 1. c. p. 23(3 ; men antagligen bildas denna 

 grans af bjork, hvilket bor framhallas mot Koppen p. 177. — Utsjokis myn- 

 ning, der enligt Kihlman den nordligaste tallen sknlle forekomma, uppgifves 

 enl. Roeders berakning ligga 52,55 m. ofver hafvet. Deremot ligger Pnol- 

 mak (se Blytts uppg.) endast 21.3: m. ofver hafvet: Kihlm. Ant. p. 55. 



