Carex caespitosa. 275 



subsilvaticam et inf'eralpinam omnium Lapp, vulgaris, in subalpinis 

 et maritimis Finmarkiae r: Wahlenb. p. 247 et 248 ad C. rid- 

 garem var. junceUam maximam partem spectare videtur. ut etiam 

 editio seqvens; locis humidis caespitosis («fq>): Fellm. Lapp., vide 

 infra: Kemijarvi in litore lacus Kemijarvi, Sodankyla ad Martti. 

 Lokka, Inari prope Tormanen, etiam ad Konglis prope mare gla- 

 eiale: Wainio Not.; e Kultala ad Iivalojoki primo vere lectam et 

 valde incertam adnotatam habemus, intra territorium autem non 

 legimus: Kihlm. Ant.; Nay tamo omnino typ.: E. Ny lander & Gadd! 

 — [L. ent. in reg. subalp.: Norrl. Lappm. p. 262.] 



Lim. Umpjavr et Siejtjavr: Kihlm.! — Lv. Tshavanga: N. 

 J. Fellm. PI. arct. N:o 279. — Lm. Voroninsk: Kihlm.!, vide ce- 

 terum de Lapp. ross. infra. 



De aldste forfattarena (Kalm, Wahlenberg, Fellman liksom Jul.) atskilde 

 ej C. vulgaris och an mindre C. juncella, hvarfore, sasom redan F. Nylander 

 delvis framhallit, deras uppgifter till stor del afse dessa arter. Utbredningen 

 i Lappland ar derfore hogst osaker, sa mycket mer som arten enl. M. Blvtt 

 p. 215 och 216, Norman, Th. Fries p. 201, jfr afven Hartm. p. 469, saknas i 

 storre (hela norra) delen af Norge. Hult Ant. upptager fran n. 6. Sodankyla 

 alldeles icke C. caespitosa. L?est. upptager visserligen fran L. ent. blott C. 

 juncella. men enl. Almqvist skall arten forekomma flerstades i Tornea Lapp- 

 mark anda till narheten af norska gransen. Angaende Kihlm. Ant. se ofvan. Der- 

 emot forekommer arten i s. v. delen af Lk. ganska mycket och mina exem- 

 plar fran Kolari Jokijalka! hafva blifvit granskade af Almqvist. (Ett ex. fran 

 Kolari Yllassaari! taget under namn af C. caespitosa hor dock till C. vulgaris). 

 Fran Sodankyla upptages arten fq— fqq: Blom Bidr., men den hoga freqvens- 

 graclen forefaller misstanklig. Emellertid upptages arten fran Sodankyla : 

 Kihlm. Beob. p. XVIII, XIX och XXL se afven Wainio Not. — Li. Utsjoki: 

 R. Castren p. 351 afser antagligen den da annu ej siirskilda C. vulgaris var. 

 juncella; „hist og her i Fyrre-regionen og den lavere Deel af Birkeregionen 

 til Alten og Tana" : Lund p. 92 ; torde mot de samstammiga uppgifterna af 

 andra forf. ej fortjena afseende. 



Hvad Lapp. ross. angar, for N. I. Fellm., som upptager C. juncella 

 sasom allman. denna sasom varietet till C. caespitosa och forklarar dem foga 

 skilda *), men upptager ej alls den typiska C. caespitosa. hvarfore han afven 

 hanfor uppg. i Fellm. Ind. till C. juncella (se ofvan p. 265). Visserligen liar 

 N. I. Fellman fran Lp. Triostroft'! tagit ett exemplar (jfr Herb. Mus. Fenn. 

 II p. 17), som tillhor C. caespitosa och afven granskats af Almqvist, men da 



J ) Enligt Almqvist ar N. I. Fellmans exemplar i PI. arct. fullkomligt 

 typisk C. caespitosa; da det af Andersson enl. N. I. Fellm. hanforts till C. 

 juncella. forklarar detta, sasom Almqvist framhaller, N. I. Fellmans utsago 

 om oskiljbarheten af C. caespitosa och C. juncella. 



18 



