Avena strigosa. 397 



Under det denna art, liksom iifven A. fatua, pa nigra .stiillen synes fore- 

 kommn ganska ol'ta bland odlad hafre, se t. ex. Xorrl. B. 8. Tav., saknas hvar- 

 dera deremot annorstiides ; aft bar jag fSrgHfvea sokt dem i Sat., liksom ej hel- 

 ler Leopold funnit desamma i de delar af Ta., som han undersokt, ehnru de 

 ligga ganska niira till det af Norrlin undersokta omradet. VVainio Kasv. formo- 

 dar att arten troligen forekommer flerstades, ehuru han ej funnit exemplar fse 

 under A. fatua). Da hvarken denna filer foreg&ende art patraffaa vidare an 

 bland hafre, hvilken de ganska mycket likna och med hvilken de tydligen blif- 

 vit for hvarje gang s&dda, iiivensom nagon gang bland barlast, torde de knappt 

 kunna upptagas bland Finlands verkligt vilda viixter, ehuru de sasom B&dana 

 allmiint betraktats, jfr dock Herb. Mus. Fenn. II p. 127. 



Al. Upptages harifran Herb. Mus. Fenn. II p. 25; ganska sannolikt, ehuru 

 jag ej vet hvarpa uppg. ar grandad. 



Avena sativa L. 

 Haec species in Fennia in singidos annos magis magisqve 

 colitur, ut messes jam alia genera frumenti superent. Noimunquam 

 etiam disseminatur, neqve vero unqvam persistit. 



„Ubiqve colitur et hinc etiam [non autem in Fennia] qvasi sponte occur- 

 rit": Xym. Consp. p. 810. 



Da odlingen af detta eSdesslag under senaste ar alltmera Skats, sa att dfiraf 

 fran och med ar 1887 skordata storre belopp an af nagot annat siidesslag, torde 

 det vara skal att forst upptaga nagra aldre uppgil'ter och dereiter ofverga till 

 de nyare. 



I slutet af forra arhundradet uppgafs om hafren: „sas nagot i Muhos 

 socken": Jul. p. 18. Uppgifter om sadd och bradd i'orefinnas fran Kemijiirvi 

 [Kemitrasks] prestgard (H. Kiank): Moberg Klim. p. 242 o. 243. men i detta 

 arbete omnamnes ej fromognad nordligare iin i Rovaniemi: 1. c. p. 246. I 

 medlet af detta arhundrade namnes om dess odling i Uleaborgs ltin: „ hafre od- 

 las fndast i Salo, Haapajarvi och Ulea harader saint obetydligt i Kemi harad": 

 Rein Uleab. p. 150. For 1848—1850 uppgafs skorden i hela Finland i medel- 

 tal utgura 1,631,285 hi [989.37(5,9 7 tnrj: Rein p. 94. Saratidigt uppgafs rag- 

 akorden utgura nagot ofver 3,000.000 hi [1,819,967,98 tnr] och kornakorden 

 1,846,428 hi [1,119,860,64 tnr]: 1. c. p. 90 och 93. Omkring 20 ar senare ut- 

 gjorde dessa belopp reap. 1,498,900, 2,986.140 och 1,670,560 hi: Ignatius, Sta- 

 tiatiak Handbok for Finland, Helsingfors 1872, p. 213. Nagot &r senare blef 

 dock hafreakorden storre an kornskorden, da den forra ar 1877 steg till 

 2,124,870 hi, under det kornskorden uppgick till 1,673,800 hi: Statistisk arsbok 

 for Finland 1879 [den forsta arsboken] p. 13. I sammanhang harmed ma an- 

 foras folj. uppgift: hafre odlas soder om 62° lat. i storsta miingd niist efter rag. 

 Emellan 64:de och 65:te breddgraderna begynner hafreodlingen redan blifva mera 

 slillsynt och norr om 05° 30' ar den mycket obetydlig. Under gynnaamma ar 

 ha fursok med dess odling likviil lyckats i Kittila och Muonioniska: Ign. Geogr. 

 p. 347 o. 348, jfr Ignatius p. 17. 



