398 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, V, n. 1. 



Ur den botaniska litteraturen har jag antecknat folj. uppgifter i afseende 

 a nordgransen. I ostra delen af landet nppgifvea odlingen vara obetydlig norr 

 om Kb.: Wainio Kasv. p. 19. Utom landets Ostra grans uppgifves den f. n. 

 atracka sig till Archangel: Bot. Centralblatt XL, Cassel 1889, p. 55. Enstaka 

 hafreakrar trnffas dock vida hOgre upp. 8a odlas hafre annu i Kittilii kyrkoby 

 (67 e 40'), men skarea oftast sasom gron: Hjelt & H. p. 67; se afven Wainio 

 Not. p. 27. 



Slutligen ma har anforas nagra sifferuppgifter fran nyaste tid. Af samt- 

 liga sadesslag (i egentlig mening) skordades ar 1888 11,205,360 hi. Hafreskor- 

 den utgjorde haraf 4.658,765 hi och var stone an skorden af nagot annat sades- 

 slag (af rag skordades 4,390,949 hi.) Af detta belopp belopte sig pa Uleaborgs 

 liin 39,108 hi hafre. Hartill kommer 140,885 hi blandsad d. v. s. hafre och korn, 

 hvaraf inom Uleaborgs Ian 437 hi: Statistisk Arsbok for Finland 1891 p. 26. 

 — Enligt Guvernorens for Uleaborgs Ian arsberattelse for 1888 skordades detta 

 ar i Lappmarkens harad endast 1,6 hi (1 tunna) hafre uteslutande inom Muo- 

 nioniska socken. Ar 1889 utgjorde skorden 12,4 hi, meat i Kittila. I Kemi 

 harad utgjorde skorden ar 1888 721,2 hi, i Kajana samma ar narmare 710. For 

 ar 1889 utgjorde dessa belopp reap. 2095,7 och 975 hi. Hvad de enskilda sock- 

 narna angar angifves nagon skord af hafre under aren 1888—89 hvarken fran 

 de nordliga socknarna Kemijarvi och Kuolajarvi eller fran Ok. Puolanka. I 

 Ob. Karunki skordades under namda ar 6,5 hlj i Kuusamo uppgifves ingen 

 skord 1888, men 165 hi ar 1889. Den nordligaste socken i hvilken skorden 

 1888 uppgick till storre belopp var Kemi, der den utgjorde 358,4 hi. 



Om afven de speciella siflferuppgifterna kanske ej alltid aro fullt exakta 

 och dessutom variera under olika ar, visa de dock i allmanhet att odlingen af 

 detta sadesslag mer och mer okats och afven stracker sig allt, langre mot norden ; 

 ett framskridande som afven bestyrkes af de senast tillgangliga uppgifterna. 



Hiiraf framgar afven att odlingen af hafre i stort f. n. stracker sig i vest- 

 ligaste delen af landet till mellersta delen af Uleaborgs Ian, men at oster ej fullt 

 sa langt. 



Pa senare tid hafva afven flere varieteter af hafre blifvit foremal for od- 

 ling i stort i sodra delen af landet, sasom A. orientalis Schreb., A. nuda L. 

 etc. Pa Mustiala landtbruks institut finnas dessutom profytor af flere tiotal va- 

 rieteter. 



Arrlienatlierum elatius (L.) Mert. & K. l ) 



In Fennia maxime aastro-occidentali usqve ad 60° 50' ad 

 septentrionem versus rarius occurrit. 



Hab. ad Inio [«Ino»] Aboae et Simpernas Alandiae 2 ) (St. 

 G. Bielke L. B.): Fl. Suec. p. 36; Kalm; „vaxer har och der litet 



1 ) Avena elatior L.; Arrhenatherum avenaceum PB. 



2 ) Radl. p. 235 not 8 anmarker att Simpnas ligger i Roslagen. 



