458 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, V. n. 1. 



Angaende de former af Triticum, sora aro funna just vid Finlands grans, 

 se L. L. Lasstadius i Bot. Not. 1856 p. 74-78. 



Triticum acutum DC. 



Denna art eller egentligen dess varietet pungens (Pers.) upptages fran 

 Nyl. Borga pa barlast: Prim. p. 9, jfr Brenn. Flor. p. 208, hvarjemte exem- 

 plar under detta naran inlemnats fran Ob. Kemi: Enwald & Hollmen! Huruvida 

 Hollmens bestamning ar riktig, vagar jag ej afgora. 



Triticum vulgare Vill. 



In parte australi vel praecipue austro-occidentali in majoribus praediis 

 colitur, sed minus copiose qvam cetera genera frumenti. 



Odlas vanligen i ringa raangd, ehuru temmeligen allmant, i sodra delen 

 af landet till 61° a 62° n. br. Liingre at norr blir dess odling allt sallsyntare 

 och bedrifves norrom 63:dje breddgraden endast undantagsvis och med ringa 

 framgang: Ign. Geogr. p. 348, jfr Ignatius p. 17 och se afven Fries och Mo 

 berg Nat. p. 176—177. Emellertid trifves det till och med i Ok. Sotkamo [i 

 Haapajarvi harad]: Brenn. Reseb. p. 65, 66. 



Ar 1888 utgjorde hela hveteskorden i Finland 52,186 hi, hvaraf i Abo 

 Ian 33,909 hi och i Uleaborgs Ian 56 hi: Stat. Irsbok 1891 p. 26. Enl. gu- 

 vernorens fur sistnamda Ian arsberlittelse for 1888 forekom det nastan uteslu- 

 tande inom Haapajarvi harad, hvilket fullkomligt bekraftar den nagra ar tidi- 

 gare uppgiften i Brenn. Reseb. Tillaggas ma att gransen for hvetets odling 

 nagot oster om floromradet uppgifves ligga vid 63° n. br.: Bot. Centralblatt XL, 

 Cassel 1889, p. 55. — I Sotkamo liksom i iJstra Finland odlas varhvete: Sael. 

 ann. — I sydvestra Finland har jag endast sett hosthvete. 



Brenn. Flor. omnamner afven Tr. turgidum L. sasom odladt, men det 

 ar sakert vida sallsyntare, ehuru det sannolikt ingar i ofvanstaende siffror. 



Secale cereale L. 



In tota Fennia colitur et in maxima qvidem parte cultura hujus gene- 

 ris frumenti et Avenae sativae maximi ponderis est omnium cerealium. 



Ehuru ragen redan fore kristendomens infurande blifvit odlad i landet, 

 var dock under aldsta tiden odlingen af korn vigtigare (se Ign. Geogr. p. 345— 

 346). Under en lang foljd af ar var deremot ragen det utom all fraga vigti- 

 gaste sadesslaget och forst pa senaste tid (efrer 1887) har hafresk«"rden varit 

 storre an ragskurden, se ofvan p. 397. 



Hvad nordgransen for ragens odling i stort angar, ma har anforas folj. 

 nppgifter. Numera [d. v. s. pa borjan af 1880-talet] utgor ragen Finlands foi- 

 niimsta och allmannaste sadesslag fran sydkusten anda till 64:de och 65:te bredd- 

 graderna, norr om hvilka kornet forst begynnsr blifva ofvervligande. Anda till 

 polcirkeln odlas ragen dock annu med framgang, isynnerhet i vestra delen af 



