Secale cereale. 459 



landet, men nordligare iir odlingen obetydlig och felslar ofta: Ign. Geogr. p. 34(i. 

 hvilkon uppg. dock numera ar nagot foraldrad, hvarjemte i vissa trakter redan 

 tidigare undantag furekommo. Sa antecknade jag redan ar 1877 i vestligaste 

 delen af landet att ragen [i trakterna niirmast Ounasjoki] odlades allmiint iinda 

 till Kittila Alakylii (G7° 20'): Hjelt & H. p. 67. Annu i Rovaniemi vid Tervo 

 (66° 45') tycktes ragen vara af samma betydelse som kornet, men nordligare blir 

 det senare siidesslaget ufvervligande: Hjelt & H. p. 66. Nagot raera at Sster 

 appgifver Wainio [1878] att de nordligaste stallen der ragen odlades voro Sodan- 

 kylii Petkula (67° 41') och Kuolajiirvi Lokka (67° 49'): Wainio Not. p. 27 och 

 7, men betecknar annu ragodlingen i Kemijiirvi sasom „assez rare": 1. c. p. 27. 

 Annu mera at uster gar ragodlingen ej sa hogt mot norden. VVainio nlimner alt 

 [1877] i Kuus. kornet ar det vigtigaste siideslaget liksom iifven i Kar. ross, 

 iinda till Kuittijiirvi (nagot ufver 65°), men att mera at norr odlas endast litet 

 sommarrag : Wainio Kasv. p. 18. Utom Finlan<ls ustra griins gar ragodlingen 

 till Archangel och annu mer at uster till 63° i / i n. br ; pa den furstniimda orten 

 uppgifves den ofta lida af frost: Bot. Centralblatt XL, Cassel 1889, p. 55. 



Den nordligaste pnnkten i Finland och antagligen iifven pa hela jorden, 

 der hostrag odlas, ar Toivoniemi lansmansbostalle vid stninden af Kaamasjoki, 

 ungefar 16 km norr om Inari kyrka 69° 5'... Ar 1879 skurdades t. ex. af 0,82 

 hi [en half tunnas] utsade 13,2 hi af utmarkt god beskaffenhet : Ign. Geogr. p. 

 346, jfr Kihlm. Ant. p. 77 och se f. <">. angaende dessa odlingsforsok Nordling 

 p. 303, 305 och 312. 1 sammanhang harmed ina frarah&llas att i fenolo- 

 giska uppgifter fran aldre tider till 1855 upptages ragen sasom mognande iinda 

 till Sodankyla 67° 30': Moberg Nat. p. 185, der f. o. en synnerligen stor miingd 

 uppg. omniimnes, liksom iifven Moberg Klim. p. 222 — 232, der de nordligaste 

 anteckningsplatserna aro Sodankyla, Kittila och Muonioniska prestgard, a livilka 

 orter ragen upptages blommande 1. c. p. 226, men den nordligaste ort derifran 

 frSmognad (eller skord) omniimnes ar Kemijiirvi [Kemitrask] prestgard: 1. c. p. 

 229. En miingd data finnas iifven i Ign. Geogr. p. 345 — 347, jfr Ignatius p. 16. 



Att enstaka ragstand saval inom som utom dessa giiinser tillfalligtvis upp- 

 viixa af spildt utsiide, torde knappt behufva framhallas: bland de f. i). fa upp- 

 gifterna i detta afseendc ma hiir endast omna'mnas fulj.: „Cultura disseminator, 

 in arvis etc. qvasi spontaneum occurrere potest": Nym. Consp. p. 838 — Lp. 

 Sosnovets: Mela PI. — Ofriga siidesslag forekomma naturligtvis iifven pa unge- 

 fiir samma siitt. 



Slutligen mfi hiir anforas nagra siffernppgifter fran nyaste tid. Af hela 

 siidesproduktionen i Finland ar 1888, som utgjorde 11,205,360 hi, belopte sig 

 pa ragen 4,390,949 hi, hvaraf i Uleaborgs liin 172,062 hi: Stat. Arsbok 1891 p. 

 26. I de nordligaste delarne af landet skordades 1888 inom Lappmarkens hSrad 

 132 hi, hvaraf 127 i Sodankyla och 5 i Inari. I Muonioniska omniimnes hvar- 

 ken 1888 eliei- 1889 nagon ragskurd. I alia socknar utom Lappmarkens hiirad 

 upptages deremot skord af rag, men inom Taivalkoski, Turtola, Kolari. Karunki 

 och 1888 Ylitornio uppgick den till liigre belopp iin 60 hi. I Kemijiirvi der- 

 emot omkr. 719 hi, i Kuolajiirvi 387 hi, i Rovaniemi 929 hi och i Kuusamo 

 2,450 hi. Hum mycket detta varierar under olika ar, framgar daraf att skorden 

 1889 utgjorde i Inari omkr. 29 hi, i Kittilii 19 hi. i Sodankyla 471 hi och sa- 



