460 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, V, n. 1. 



ledes i Lappmarkens harad omkr. 520 hi. I Ylilornio utgjorde skorden 225 hi, 

 i Kemiiarvi 1533 hi, i Rovaniemi 2496 hi, i Kuusamo nagot ofver 3000 hi, etc. 

 Alia dessa sistnamda uppgifter aro hemtade fran guvernorens ofver Uieaborgs 

 lan arsberiittelser for 1888 o. 1889. Se f. 8. under hafre p. 397—398 och korn 

 just nedanfor. 



Hordeum vulgare L. 



Ab antiqvissimis temporibus in Fennia cultum, nunc imprimis in par- 

 tibus septentrionalibas et usqve in Lapponiam colitur. 



Ehuru kornet i aldsta tider utgjorde Finlands fornatnsta sadesslag (se Ign. 

 Geogr. p. 345 och 346) blef dock snart ragen af storre betydelse och pa 1870- 

 talet afven hafren (se ofvan p. 397). Annu odlas dock kornet allmant och i be- 

 tydlig miingd samt ar i landets nordliga trakter det hufvudsakliga, pa flere [r'attare 

 nagra] orter till och med det enda sadesslaget: Ign. Geogr. p. 347. Hvad de 

 nordligaste delarne angar, uppgifves dess odling i L. ent. stracka sig till [Maunu] 

 gransen for tallregionen : Norrlin i Not. XIII p. 277, se afven Rein Uleab. p. 

 277. — I Li. uppgaf redan Wahlenberg „Hordeum cult, desinit ad Kyro" [68° 

 46']: Wahlenb. p. XV; i nyare tid uppgifves dess odling stracka sig till Kyro 

 och Toivoniemi [69° 5']: Kihlm. Ant. p. 76 eller Koppelo 68° 43': Wainio Not. 

 p. 10, se afven Rein Uleab. p. 150, Ignatius p. 17, Ign. Geogr. p. 347 och Nord- 

 ling p. 304, 305, 313 o. 314. Dock omnamnes sadd af korn annu i Utsjoki 

 1843: Moberg Nat. p. 187, men da axbildning 1. c. anfores blott for Inari och 

 bloruning ej for orter norr ora Kuusamo, synes det sannolikt att odlingsforsoken 

 dessa ar misslyckats, se Moberg Nat. p. 185—189. I ett senare arbete upptages 

 emellertid skord af korn i Inari 1846: Moberg Klim. p. 240. Att frosten ofta 

 hiirjar afven vida sydligare, torde knappt behofva framhallas, se bl. a. Rein p. 

 149. — I afseende a forhallandet langre at oster finnes mig veterligen endast 

 folj. uppg. Kornet trifves vid Hvita hafvet nara Suma, men ej mera vid Kemi 

 i Kp,, men val omkr. 20 km uppfor Kemijoki vid TJsmana. Odlas afven vid 

 Nuotjavr i Ldm. af finska nyb} r ggarne: Kihlm. och Enwald & Hollmen! 



Ar 1888 skurdades i Finland 1,962,575 hi korn, hvaraf inom Vasa och 

 Kuopio lan 842,896 hi och i Uieaborgs lan 362,487 hi: Stat, arsbok 1891 p. 26. 

 Afven i de sodra delarne af Lappland uppgar skorden till ganska stora belopp, 

 sa t. ex. for Sodankyla' socken under 1889 till 7490 hi. Endast i Enontekiainen 

 och Inari ar den af nagot mindre betydelse (under 240 hi). I Muonioniska ut- 

 gjorde kornskorden ar 1888 ej fullt 29 hi, men 1889 niirmare 2068 hi. Den 

 enda forsamling fran hvilken ingen skord af korn eller andra sadesslag omnam- 

 nes for aren 1888. och 1889 ar Utsjoki. For alia socknar inom Uieaborgs lan upp- 

 tages storre skord af korn an af rag for de namda aren; i de nordliga sock- 

 narna ar kornskorden atminstone dubbelt storre, hvaremot i de sydliga ragskor- 

 den mer eller mindre nlirmar sig samma belopp som den forra: Arsberattelser 

 afgifna af guvernoren ofver Uieaborgs lan 1888 o. 1889. Angaende hlandsaden 

 m. m. se ofvan ora hafre p. 398. 



Af de narstaende arterna odlas H. distichum L. f. n. i storre utstrackning 

 blott inom Abo och Bjorneborgs. Nylands och Tavastehus lan: Ign. Geogr. p. 



