Sagittaria sagittifolia f. tenuior. 513 



Paamajoki, Rovaniemi Alajaaska: Hjelt & H. — Kuus. nondum 

 visa. — "Kir , in lacu Susijarvi [prope Koutajarvi] inter Kuusamo 

 et Kantalaks it: N. L Fellm.!, cfr 1. c. p. XXV (et XXXIX) et Beket. 



p. 597. 



Lk. r in aqvis Kittila ad confluentes Ounas- et Aakenusjoki 

 tantum sterilis: Hjelt & H., spec, saltern partem maximam ad for- 

 mam typicam pertinere determ. Kihlm.; Kemijarvi ad pag. Kemi- 

 jarvi fq, in flumine Kemijoki ad Kostamuspera et Vuostimovaara, 

 Sodankyla in flumine Kitinen ad Hietasuanto et fq ad Kairala: 

 Wainio Not.; par. Kemijarvi in fluv. Kemi: Nyberg!; in lacu ad 

 Sarkela prope templum par. Kemijarvi: Halt Ant., vide etiam Bot. 

 Not. 1857 p. 192. 



Lim. haud infreqvens ad ostium fluminis Nuotjok, etiam 

 ad superiorem partem fluminis: Enw. ann. 



Al. se under hufvudformen. — Ehuru de tre forinerna graminifolia, un- 

 der hvilket namn formerna sammanfattas i Herb. Mus. Fenn. I p. 17, tenuior 

 och heterophylla icke iiro identiska, har jag dock i enlighet med Herb. Mas. 

 Fenn. II p. 32 upptagit clem tillsammans, da de utan griics ofvergS i hvaran- 

 dra. Erkannas maste vidare att de afven utan grans ofvergi, i hufvudformen, 

 hvilket (Norrl. och) Wainio afven antyda, se afven nagot langie fram. Det har 

 derfure icke varit mujligt att strangt skilja varieteten och hufvudformen (seTb., 

 Kb., Ok., Lk., Kp.), A andra sidan ar dock den geografiska utbredningen 

 olika, hvarfure de tills vidare i hufvudsak blifvit sarskilda. — En hel mangd for- 

 mer uppraknas och beskrifvas af Klinge p. 185—186; likartade former torde 

 nog delvis forekomma afven i Finland, men se hitrora langre fram. 



Var. natans uppraknas och beskrifves Kp. Kemi: Beket. p. 597. 



De i Europa forekommande formerna sammanfattas deremot af familjens 

 monograf under a diver si folia, hvarom siiges „S. sagittaefolia auctorum cum 

 varietatibus in floris europaeis et asiaticis enumeratis, nimis numerosis ut ibi enu- 

 merantur. . . S. alpina Willd., S. heterophylla Schreb. . . S. tenuior Wahlenb. . . • 

 c|voad plantae altitudinem, foliorum formam et amplitudinem imprimis variat. 

 Formae illae ab auctoribos ut varietates descriptae fuerunt, sed formae inter- 

 mediae plurimae occurrunt; praeterea una et eadem planta folia latiora et angn- 

 stiora, acuta vel obtusa etc. habet": Micheli p. 67. 



Butomus umbellatus L 



In vicinitate orae occidentalis satis freqventer— passim usqve 

 ad 65° 60' progreditur. ceterum in Fennia australi et media 

 rarior, sed in multis plagis praecipue in parte interiore et in 

 Alandia noyi adnotatns est. 



