Acta Societatis pro Fauua et Flora Fennica, IX n:o 2. 9 



hella kylaa on pari pienempiia jarvea: Ponkolan jlirvi ja Pddl- 

 lysjdrvi. Tienoon lapi kulkee parisen petajia kasvavaa, matalah- 

 koa kangas-harjannetta, joiden valilla on pitka, aukea rahkasuo. 

 Rinteikoilta laskeutuu kuitenkin paikoin maa mariksi niityiksi 

 (prata subhiimida), harjanteet taas kyliin tienoilla ovat muuttu- 

 neet peltomaiksi. — Loydoista mainittakoon eri kukilta otetut 

 Nomada minuta Fabr. var. ign., Anthophora furcata Panz. rf, 

 Andrena parvula K., Osmia rhinoceros Gir. (= Chelostoma ro- 

 busta Nyl.) rf, Bomhus cognatus Steph., Sphecodes gihhus L. £, 

 Vespiidi Odynerus angustatus Zett. fossoriat Oxyhelus 1-glumis 

 Dbm. ^ (var. immaculata) seka Pemphredon lugens Dbm. Hie- 

 taisella tie-penkerella tapasin hyvin harvinaisen apiidin Hylceus 

 genalis'en Thorns, rf, mika ennen on tosin pari kertaa loydetty 

 Suomessa (Kokkolassa ja Venajan Karjalassa), vaan Skandina- 

 viassakin tavattu ainoastaan Skanessa ja GoUlandilla (Thomson'in 

 mukaan). 



Pistaytyessani Orusjarvelta tuilessa Salmin kirkonkylan tie- 

 noilla, tapasin jo ennen kertomillani hietakentilla lennellen maal- 

 lenjme uuden Vespiidin: Pterocliilus phaleratus'en Panz., vaan 

 ainoastaan kaksi eksemplaaria. 



Kesak. 9 p:na muuttauduin Salmin pitajan Virdildn kylaan 

 Se on 4 kilom. matkan paassa Laatokan rannikolta aivan Venajan 

 rajalla, n. 28 kilom. Salmin kirkolta kaakkoon pain. Seutu on koko 

 joukon ylempana Laatokan pintaa, mika korkeampaa katsoen 

 lannessa haviaa silman kantamattomiin. — Maa on muodostuk- 

 selleen Virdilan ja lahella olevan Mansilan kylien tienoilla n. 3:n 

 neliokilometrin alalia levottomasti kumpuilevaa hielaperaista kan- 

 gasmaata. Ei missaan nay paljaskallioisia jyrkanteita, kaikkialla 

 vaan kumpuja, kunnaita, makia ja harjanteita, joiden valissa vaih- 

 dellen peltoja, ahoja ja niittyja pistaa silmiin. Paria vahapatoista 

 lampea lukuun ottamatta ei tienoilla muita vesia ole, kiiin Laa- 

 tokka. — Kuivemmilla kummuilla kasvaa paaasiallisesti vaan muu- 

 tamia vanhoja haarottuneita petajia, maakamara taas on peit- 

 tyneena enimmakseen Hieracium pilosella'lla, (et all".) ja Anten- 

 naria dioica^Wsi, paikoin myos PolytrkJmm- tai Cladina-ma.to\\si. 

 Lehtimetsaa, etenkin lepikkoa, esiintyy kosteampiperaisillii kmi- 

 nailla, kumpujen juurella, niittyjen ja viljelymaiden laiteilla. — 

 Lannessa lahempana Laatokkaa esiintyy kosteampien niitt\^en 



