10 Magnus Brenner, Finlands Hieracium-former. 



rundt lansettlika — iiggrunda, kortspetsade cller trubbiga, ofta 

 smatandade, undertill stjernhariga och mer ellcr mindre hariga 

 oiler harbraddade; hlomkorgar fa, pa korta, nastan upprata skaft 

 eller talrika i sammansalta flockar; liolkar lemligen sma, Ijus- 

 grona, glatta eller smahariga, stundom glesare eller tatare kort 

 glandelhariga med eller utan enslaka Ijusspetsade borsthar, af 

 korta, temligen smala, sallan bredare, trubbiga fjdll. Skild fran 

 var. siibcrocatifolium genom tatare, bredare, mer tandade blad, 

 korta korgskaft och sinalare holkfjall. — Temmes, OUila, ang: 

 Kiiminki, Jokela, iing vid elfven ; aiVensom med tatt glandelha- 

 riga holkar, en del jemte skaften med hvitspetsade har, i Onega- 

 Karelen, Velikaja Guba. — En harlos form har insamlats fran 

 Temmes, OUila; Ulea; Pudasjarvi, ang vid Ijoelf i kyrktrakten och 

 vid Lepola: samt i Simo pa elfstrand vid Kalliokoyki och pa ang 

 vid elfven i Ruona. 



var. lavandulaefolium Brenn. 1. c. — Pudasjarvi, Laivala, 

 backe vid Ranuanjiirvi; Tervola, vid farjan ofver Kemielf; for of- 

 rigt insamlad vid Koutajarvi i Karelia Keretina samt i sodra 

 Finland. 



var. arctophilum Fr. Symb. p. 178. Stjelk styf, glatt eller 

 harig, nedtill tat-, upptill fabladig; hlad fasta och styfva, breda, 

 de nedre aflanga eller nastan tunglika — lansettUka, oskaftade, de 

 ofre aggrundt lansettlika, kortspetsade, nastan halft omfattande, 

 med inrullade, strafva kanter, uppat sma, de mellersta med fa sma 

 tander; hlomkorg skaft langa, upprata, de nedre ofverskjutande, 

 1 — fablomstriga, foga strafva, tunnt stjernludna; liolkar medelstora 

 eller stora, morkgrona, glatta, af temligen sma, trubbiga, tatt 

 tegellagda fjall. — Rovaniemi, vid Valajankoski; Neder Tornea, 

 Husa, ang vid elfven; afven funnen i Kiuruvesi, Korpijoki. 



2. H. botniense. Hogvaxt, straf, glatt eller glesharig, 

 vanligen brunflackig med rodbrun bas, tatbladig; hlad fasta och 

 styfva eller i skugga tunna och mjuka, rent grona, smala, bred- 

 spetsade och trubbiga, de nedersta, vanligen vid blomningen bort- 

 vissnade, kortskaftade, tunglika, helbraddade, de mellersta jemn- 

 bredt aflanga, 4 — 12 mm breda, halft omfattande, mycket glest 

 smatandade — nastan helbraddade, de ofversta smalt aggrundt 

 lansettlika med bred, tvar bas, helbraddade, alia med strafva in- 

 rullade kanter, de nedre undertill hariga, de ofre langs nerverna 



