22 Mntfnus Brnmcr. Kinlnmls HioraiMuni-lornKM-. 



nier lan^^hariga hlad ; «jlandollianVa korf/skoft mod spridda svart- 

 folado har och mer glandolhariora holkar. — Paltaino, Melalaks: 

 Histijiirvi. niira liira; dossutoin funiion i liuokolaks. Honkiain, 

 lujjtig an«?: ryska Karelon, 'IVlokina : (uli OiuYa-Karelen, .lihi- 

 kajarvi. 



I'T. II. 9iiiiiiliroliiiiii. Sfjclk oiiikring 5 dm, loinlifToii 

 <iror och styf, glost stjoniharig — niistan ^latl, starkt {.nvm^^ nii- 

 stan anda nod, mod nppriita, niislan jomnhoga, ott ollor par snia 

 Mad biirando «jronar, 1— 4-bladig; ro^Wrt^/ omkring (>, lasla, mork- 

 jxKMia. liksoin nodorsla sfjeUMadct korlskaftado, small lansottlika. 

 korlspotsado. smalt ooh hvasst sagtaiidado, glalta, undorlill glost 

 stjornhariga. utan oiler mod myekct korla och glcsa kanthar, de 

 ofro sfjdkhJaden liksoin gronbladon snia, jonmbrodt lansottlika, 

 smatandado; kon/ar sma, talrika, 2 — 4 i groiiariias och sidoskaf- 

 tons spots, myokot ofvorskjiitande loppblomstret, mod lomligon 

 korla, iippriita, tiinnt stjornludna ska ft. utan bar ellor glandlcr; 

 holkar graaktigt brungrona, omkr. 8 mm hoga, jomforolscvis 

 sniala, ined rundad, slulligea tviir has, nedtill ollor nastau iinda 

 upp tuniil stjornludna mod fd mycket korta hvitspetsade bar ooh 

 glandolhar, fjall smala, nastan jomnbroda, trubbiga, do yttrc 

 morka, do inro Ijusa, ofta mod brunaktig spots; stiff nuirka. — 

 Kiiniinki, Ukkola, ling. — Till habitus och bladform, afvensom 

 holkarnas storlok och fjallens form lik H. cacspificola Norrl. i 

 Herb. Mus. Fonn. ed. 11, men skild gonom korgskaftons och hol- 

 karnas bokliidnad och trubbiga fjiill. Ofverensslammer mod af- 

 soondo a holkarnas bokliidnad nuxi H. coniops Norrl. och H. 

 parcidentatu)n Bronn. Sydt'. Archior. p. 110. men holkarna myc- 

 ket mindro och mindre starkt hariga samt Ijiillen nier jemn- 

 breda. 



28. II. kaiuueiise. Mojligon on varietot eller undorarl 

 at niirmast foljando, H. dilucidum, hvarifran den skiljor sig, utoni 

 genom en helt annan habitus, genom smala re — mycket smala 

 bhd, stjolkblad alltid oskat\ade, utan langa har; holkfjdll hvedare, 

 ofla mindre slarkt stjornhariga och upptill nakna: koyskaft \i\n- 

 Hgen lilngre. Hos en del exemplar iiro bladen mycket groft tlik- 

 tandado, hos andra smatandado — nastan holbraddado, stjolkbla- 

 dot hos do forra vanligon lika stort nied oiler till och mod slorro 

 och bredare iin rotbladen, stundom helt och ballot lorkrympt. 



