5(3 A'. E. Ste7iroos, Niirmijilrven pitajiin siemen- ja saniais-kasvisto. 



J. supinus Moench. — r. Kasvaa paikkapaikoin Saaksjar- 

 ven hiekkarannoilla joko rannalla tai 1—9 cm syvassa vedessa, 

 runsaasti. 



Luzula pilosa (L.) — I'q. Metsissii seka huhta-alioilla liar- 

 vassa kasvava. 



L. campestris (L.) var. multiflora (Hoffm.) — U[([. Niityilla, 

 ahoilla ja lehtimetsissa joks. ransas. 



var. pallescens (Whlnb.) — Ei licne aivan harvinainen. 



Iriclaceje. 



Iris pseudacoms L. — p. — rs. Mutaisilla jokien ja jar- 

 vien lannoilla seka suo-ojissa siella taalla. 



Typhacejp. 



Typha latifolia L. — sat r. — rarius. Kytajarvi: niittylata- 

 koissa ja ojissa; Hyvamaki: savilatakoissa Hankoniemen radan 

 varrella runsaasti; Vantaanjoen savisilla rannoilla paikkapaikoin 

 (sterili). 



Sparganium ramosuni Huds. — r. Nurmijarven rannoilla, 

 etenkin Kylajoen suussa muodostaen tihean kasvuston: Liihtajoen 

 rannoilla paik. ja ympariston suolatakoissii. 



Sp. simplex Huds. — stfq. — fqs. Mutaisilla jarvien ja 

 jokien rannoilla, mattailla vedessa, suolatakoissa y. m. harvassa 



kasvava. 



f. longissima Fr. — Nurmijarven rannoilla tav. ja 



paikottain runsas. 



Sp. natans (L.) — Nurmijarvessa kaikkialla erinom. run- 

 sas ja kasvaa tavallisesti rcnkaissa, jotka nayttaviit vuosi vuodelta 

 laajentuvan; Pojanjarvessa paik. 



Sp. minimum Fr. — fqs. Puolikuivuneissa latakoissa ja 

 ojissa seka kevattulvien nuiodostamilla letoilla (katso edella le- 

 toista) runsas. 



Araceie. 



Calla palustris L. — stfq. Letoilla sekii mutaisilla jarvien 

 ja lampien rannoilla, vetisissa korvissa ja viidoissa seka muta- 

 ojissa ja suolatakoissa usein runsaasti. 



