Acta Societatis pro Fauna ct Flora Feiinica, IX. 11:0 11. li 



tai harmaata kvartsia, niuslaa kiilleUii j;i punaisla ortoklasia. Ai- 

 noastaaii harvassa paikassa siella taalla lavataan kiillegneissia. 

 ampbiboligneissiii, granaatligncissiii lai dioriiltia. Pohjoisosassa 

 taas on kiintea vuoripera melkein yksinomaan mustansinistii dio- 

 liittia, joka usein on ampbiboliliuskeen, gabrolajien, anipbiboli- 

 kiven y. m. lavistamaa. Useat Hirvijiirven ja Kytiijarven valiset 

 kalliot ovat sitiipaitsi syeniittigraniittia, joka variltaiin niinikaaii 

 on mustaa ja riinsaasti amphibolin sekaista. Kalkkia tavataan 

 vahassa maarassii vain kahdessa paikassa nim. Kylajarven karta- 

 non maalla Kalkkivuoren torpan vieressa sekii pitajan keskiosassa 

 Forsbakan talon lahelUi. Muut vuorilajit, joita alueella tavataan, 

 ovat aivan ala-arvoisia. 



Tammoisclla alueella, jossa korkeussuhteet, konfigurationi. 

 maanlaatu j. n. e. mita kirjavimmalla tavalla vaihtelevat eri osissa, 

 taytyy tietysti kasviston ja kasviston formationienkin olla hyvin 

 eriliaiset. Isoin osa aliieesta on kuitenkin metsain peittamaa. 

 Niiden laajuutta on vaikea prosenttilavulleen tarkemmin maarata, 

 miitta arvelisin sen noin 75 prosentiksi. Valtavin, metsia muo- 

 dostava puulaji on epailematta manty, joka harjanteiden laajoilla 

 viertosora- ja nummihietakentilla eli nummilla esiintyy puhtaim- 

 pana, vaan muutenkin vuorisilla savi- tai soraisilla mailla tavalli- 

 sesti koivun, haavan tai kuusen yhteydessa peittaa suuria aloja. 

 Paraiten ovat mantymetsat, kuten muutkin metsat, sailyneet 

 pitajan pohjoisosassa Kytajan kartanon maalla, jossa paikkapai- 

 koin viela varsin laajoilla aloilla tapaa erinomaisen suuria puita. 

 ^lutta muuten, varsinkin koko etelaosassa, ovat ne kuten muualla- 

 kin maassamme enimmakseen havitetyt^), joten isommat mannyt 

 pienemmilla aloilla siella taalla ovat aivan harvinaisia. Mannyn 

 jalkeen yleisin puulaji on kuusi seka sita seuraava koivu. Kuiten- 

 kin lienee muutamilla aloilla vaikea sanoa, kumpi niista on run- 

 saampi. Laajimmat kuusimetsat kohtaamme Hankoniemen — 



1) Isoja metsiilohkoja myodailn vuosittain yhtioille, vaan talonpojat itse- 

 kin koettavat haukkia toimeentulonsa metsiitiiotteista, myoden joko tukkia. 

 lautoja tai halkoja. Kytajan kartanon mailta viediiiin vuosittain suuret raiia- 

 rat metsatuotteita cteukin lautoja ja rullapuita, jotka sahataan neliskulmai- 

 siksi, eripaksuisiksi siroiksi ja joiksi ainoastaan isommat, suorat ja oksatto- 

 mat koivut valitaan. 



