12 K. E. Stenroos, Xiirmijarvcn pitixjiin siemen- ja saniais-kasvisto. 



Hyvinkaiin harjuii luoteispuolella isojen Kurki- ja Petkelsoiden 

 ymparistoilla, jossa ne muodostavat varsin levean korpivyon au- 

 keata rahkaa ymparoivan mantyrameen ympiirille. Pitajiin poh- 

 joisosassa, korkeitteri vuorien valisissa, kiviperaisissa notkoissa 

 esiintyy kuusi myoskin hyvin tavallisena, enimmakseen korpena, 

 joUoin se on haavan ja koivun sekoiltama, mutta joskus tasai- 

 semmillakin mailla melkein aivan puhtaana. Pitajan etelaosassa 

 ovat kuusimctsat enimmakseen aivan pienia, vaikka tosin taajassa. 

 Kuitenkin leviait Vantaanjoen lansirannalla Piaalan ja Myllymaan 

 valissa lahes 3 kilom. pitka korpi, jossa kuusi on valtaavin puulaji. 



Mita taaskin lehtimetsiin tulee, tavataan niita enimmak- 

 seen varsinaisina koivikkoina tai lepikkoina, harvemmin lelitoina- 

 Yieensii voimme sanoa, etta koivikoilia etela- eli kaakkoisosassa 

 pitajaa on suurempi valta, pohjoisosassa taas lehdoilla. Vanhem- 

 pia koivumetsia tapaa kuitenkin enaa aivan harvassa pienemmilla 

 aloilla. Sitavastoin anastavat nuoret koivikot useinkin varsin suu- 

 ria aloja kosteiden, makien valisten, niittymaiden laiteella, muut- 

 tuen joskus lehdoiksi. Pitajan etelaosassa Viitasen ja Ojakkalan 

 talojen ymparistot ovat etenkin huomattavat tamantapaisista koivi- 

 kon ymparoimista laajoista niittymaista. Koivuviidoilla taas on 

 naiden rinnalla vahainen valta ja tavataan niita paaasiallisesti 

 soiden laiteilla. Suurimmat koivulehdot olen tavannut Pojanjar- 

 ven lansirannalla, jossa puut ovat enimmakseen suuria ja tuuheita. 

 Siimonsberg'in talon maet, Nurmijarven etelarannalla, olivat ennen 

 tunnetut suurista jattilaiskoivuista, joista isoimmat olivat 0,5 — 1 

 metria lapimitassa, mutta ovat nyt enimmakseen havitetyt. Paitsi 

 metsia muodostavana tavataan koivu sitapaitsi aivan yleiseen 

 kaikkialla. 



Molemmista Suomessa kasvavista ieppapuista on harmaa 

 leppa (A. incana) alueella yleisempi ja muodostaa tiheita lepik- 

 koja viljelematta jatetyille huhtamaille ja laitumille, mutta esiin- 

 tyy tavallisesti muiden puulajien kanssa sekametsia muodostavana. 

 Kosteammilla, kivisilla, runsasmultaisemmilla mailla, tavallisesti 

 jarvien ja purojen rannoilla tavataan tervaleppa. A, glutinosa, ja 

 Saaksjarven rannat ovat etenkin huomattavat naista tuuheista 

 puista. Muista lehtipuista ovat aivan tavallisia haapa, joka jos- 

 kus esiintyy metsia muodostavana esim. Haapakorven talon var- 

 rella Vantaanjoen itarannalla seka yksittain kasvavista pihlaja ja 



