Acta Sociotatis pro Fauua ct Flora Fennica, IX. n:o 11. 13 



tuomi. Harvinaisem})i on jo lehmus, multa tapaa sitakin alueen 

 etelaosassa, joskus hyvinkin suuria. Jotkut puut Nurmijarven etela- 

 rannalla ovat lalies 0,5 metrie paksut. Jaloimiiiista puulajeista tava- 

 taan ei aivan harvinaisena vaahteria, jota Nurmijarven eteliiran- 

 nan Ichdoissa loytyi viela joitakuita vuosia sitten useita 30—50 

 cm. paksuja, mutta myytiin suurimmaksi osaksi Suomen pavil- 

 jongin permantopalkeiksi viime Parisin nayttely.ssa. Pienompiil 

 vaahteroita olen tavannut Vihtilammin ja Pojanjarven rantaleh- 

 doissa. Paitsi vaahteria kasvaa palikina])cnsas yksittain tai pie- 

 nissa ryhmissa paikkapaikoin etenkin Nurmijarven lansi- ja etela- 

 rannalla seka Kytajarven kartanon ymparistoilla. Saarni kerro- 

 taan cnnen kasvaneen Vahaksilammin tienoilla, mutta on nyt 

 hiivinnyt koko alueelta. 



Mctsien rinnalla mainitsen muutamin sanoin pajupensai- 

 koista. Niita muodostavat useimmat pajulajit (Salices), varsin- 

 kin S. ■pliylicifolia ja S. cinerea kosteilla, ala villa niittymailla sekii 

 jarvien ja jokien rannoilla ja on niilla alueen etelaosassa varsin 

 laaja leviaminen. Usein tulevat ne nopean kasvamisensa ja lisaan- 

 tymisensa tahden maamiehelle kovin haitallisiksi^) ja Nurmijarven 

 pohjoisrannan marjat niityt ovat joutuneet niiden kautta aivan 

 pilalle. 



Aukeita maita kohtaamme taalla, kuten yieensakin etela- 

 Suomessa, enimmakseen tasaisilla mailla. Tosin tapaa aukeita 

 kohtia epatasaisillakin mailla joko peltoina, niittyina, huhtamakinii 

 tai jakaliia kasvavina kallioina y. m , mutta taalla ovat ne varsin 

 vahaisia ja taajemmassa, jotavastoin tasaisilla mailla esiintyvat 

 aukeat suot, kankaat j. n. e. ovat laajemmat ja yhtajaksoisemmat- 

 Hankoniemen harjun luoteispuolella kohtaamme nuo jo edellamai- 

 nitut monta neliokilometria laajat suot, joiden keskus on aivan 

 aukeata rahkaa, tiiynna isompia tai pienempiii hyllyvia rimpiii tai 

 suonsilmia, joissa niukan saraheina- ja sammalkasvislon viilistii 

 paljas vesi kiilustaa. Vasta laidoilla alkaa yksi ja toinen pioncmpi 

 manty siella taalla kohota ja rahkasuo muuttuu harvaa mannyk- 

 koa kasvavaksi mantyrameeksi. (Hyvinkaiin kyliin kaakkoispuo- 



^ Koyhommallil kansalla on naistii liyotyiikin, silla pajiiukiioressa on 

 heillii ninsas tulolalule, tiista kim maksetaau enemmau, kuiii maiinyn tai kuu- 

 sen kuoresta 



