Acta Societatis pro Fauna et F'lora Fennica, IX. n:o 11. 15 



muui osat, on peltomaitakin siella laajemmassa. Simrimmat ja 

 yhtajaksoisimmat pellot kohtaa meita Nummenpaiin, Uotilan ja 

 Perttulan kylien sekii Klaukkalan, Kirkonkylan, Falojoen ja Nuka- 

 rin kylien, nuitla myoskin Kaalan ja Nunilahdcn kartanoiden ympa- 

 ristoilla. Pitajan muista osista mainittakoon etenkin Kytajan karta- 

 non viljelysmaat samannimisen jarvcn rannalla, joille laajuudessa 

 ja yhtajaksoisuLidessa tuskin minkaan kylan maat alucella vertoja 

 vetavat. Maanlaadulleen ovat ne etelaosassa enimmakseen pelto- 

 savea tai saven ja kangashiekan rajalla savihiekkaa, joka niiyt- 

 taytyy hyvinkin soveliaaksi maanviljelykseen, mutta pilajan keski- 

 ja pohjoisosassa useinkin yksinomaan laihaa kangashiekkaa. Vilja- 

 vimmat ovat Nummenpaan kylan pellot alueen lansiosassa, jossa 

 peltosavi ohuena kcrroksena peittaa kerroksista savea, mutta yleen- 

 sakin alueen etelaosassa ovat ne jokseenkin hedelmalliset. Sita- 

 vastoin ovat pohjoisin osa pitajaa seka jotkut keskiset osat san- 

 gen kovaosaisia, etenkin kun suurien soiden aikaansaamat hallat 

 usein raivoavat tehden tyhjaksi maanviljelijiin paraimmatkin toiveet- 



Maanviljelys on yleensa hyvin korkealle kehittynyt ei ainoas- 

 taan herraskartanoissa, vaan talonpojatkin jo viljelevat jarkiperai- 

 semmin tiluksiaan. Paitsi peltoja, joiksi vuosittain uusia metsa- 

 paloja raivataan, harjoitetaan yleisesti suonviljelysta ja etelaosassa 

 viela huhdanviljelysta, josta lukuisat joko paljaat tai lepikkoa kas- 

 vettuneet huhta-ahot ovat todisteena. 



Tavalliset viljalajit ovat ruis, kaura ja ohra. Yehna on harvi- 

 naisempi ja viljellaan sita etenkin herraskartanoissa. Sitapaitsi 

 viljellaan yleisesti perunoita, hernetta (molempia lajia) seka pella- 

 vaa ja karjanrehuksi kylvoheinaii ja apilaa {Tr. arvense et Tr. 

 hyhridum) seka vikkeria (Vicia sativa), viimeksimainituita suurem- 

 massa maarassa etenkin herraskartanoissa. 



Paitsi herraskartanoissa, joita alueella loytyy kolme, nim. 

 Kytajan (Nas), Numlahden ja Raalan (Raskog), on puutarhanhoito 

 yleensa huonolla kannalla. Tosin nakee melkein joka talon edus- 

 talla isompia tai vahempia puutarhoja, joissa ainakin kasvaa omena- 

 puita ja karviaismarjapensaita, mutta tavallisesti myoskin koru- 

 puina syrenia, pihlajoita, vaahterioita tai tuomia, ja tuskinpa sita 

 tollia, jonka cdustalla ei joku naistii piiista kasvaisi, mutta ne ovat 

 huonosti hoidetut ja useinkin aivan rappiotilassa. Kartanoissa ovat 

 puutarhat kuitenkin paremmin hoidetut ja ainakin Kytajan karta- 



